Astronauten Johanna måste evakuera rymdstationen ISS, men när hon landar på jorden är hon sig inte längre lik. ”Constellation” har alla ingredienser för bra tv.  Efter att ha ställts inför galaxens vidrigaste varelser i Ridley Scotts ”Prometheus” (2012) är Noomi Rapace tillbaka i yttre rymden, bara för att mötas av än märkligare fasor när hennes rymdkapsel väl återvänder till jorden. För verkligheten tycks lossna i sömmarna när den svenska astronauten Johanna (Rapace) kommer hem till maken Magnus (James D’Arcy) och lilla dottern Alice (Rosie och Davina Coleman), efter att den internationella rymdstationen ISS träffats av en mystisk projektil och behövt evakueras. Visserligen kan ju nyligen hemkomna astronauter behöva en stunds återanpassning till jordelivet (även om Marcus Wandt ju såg orimligt fräsch ut när han landade bland glåmiga februariansikten på Bromma i veckan), men Johannas familj anar tidigt oråd. ”Verkar jag likadan?” frågar hon maken, som med viss oro observerat henne glömma hur deras Volvo ser ut och släppa porslin i luften, som vore hon kvar i tyngdlösheten. Har mamma blivit lappsjuk där uppe i rymdstationen, eller pågår det en mörkläggning kopplad till kvantfysik-experimenten som utfördes ombord? Den psykologiska thrillern ”Constellation” ser på ytan ut att ha alla ingredienser för en kittlande tv-upplevelse. De påkostade rymdscenerna för tankarna till storfilmer som ”Gravity” och ”Ad astra”, om än med fler Ipad-produktplaceringar. Utöver vår egen närodlade Hollywoodstjärna syns ”Better call Saul”-bekante Jonathan Banks i rollen som skurkaktig ex-astronaut och vetenskapsman med dunkel agenda. Genremixen i gränslandet mellan science fiction, konspirationsthriller och nordisk noir (med övernaturliga inslag) funkar kanske på papper, men blir för snurrig i praktiken. Manuset, skrivet av den Skånebaserade britten Peter Harness (brittiska ”Wallander”), flänger runt i tid och rum mellan yttre rymden, Stjärnstaden i Ryssland och de djupa norrländska skogarna, utan att riktigt få fotfäste någonstans. Efter en lovande start krymper serien i omfång och Rapace går mest runt som en vandrande bekymmersrynka när vi i stället för ett episkt rymddrama får hålla tillgodo med överdramatiskt kökskäbbel. Bortom specialeffekterna blir det smärtsamt tydligt hur det syrefattiga dramat lider av svag regi, uselt tempo och tyngdlösa karaktärer som rätt snart får ner oss på jorden. Kvantfysiken och intrigens invecklade turer åsido, man behöver knappast vara raketforskare för att förstå att det krävs mer än ett nördigt koncept för att bibehålla tv-publikens uppmärksamhet över åtta avsnitt. ”Constellation” väcker många frågor, men inte något vidare intresse att få dem besvarade. Slutprodukten blir en enda stor ”nothingburger” med ungefär samma tuggmotstånd som påsförpackad rymdmat.

Recension: Constellation med Noomi Rapace på Apple TV+


Alectas nya ordförande Carina Åkerström vill inte spekulera i möjliga påföljder av pensionsjättens många dåliga affärer. Men hon säger i en intervju med SvD att förtroendekrisen ”bara den är allvarlig nog” för bolaget. Alectas nya ordförande Carina Åkerström vill inte spekulera i möjliga påföljder av pensionsjättens många dåliga affärer. Men hon säger i en intervju med SvD att förtroendekrisen ”bara den är allvarlig nog” för bolaget. – Vissa investeringar har varit mindre lyckade, det är helt klart, och några borde inte ha gjorts, det är väldigt mycket pengar det handlar om. Men jag är knappt en timme in på nya jobbet, så jag måste få lite tid att sätta mig in i frågeställningarna, säger Carina Åkerström. Hon har just kommit ut från mötesrummet på Alectas huvudkontor i centrala Stockholm. Därinne har ett extra överstyrelsemöte just utsett den tidigare vd:n för Handelsbanken till ny ordförande i Sveriges största pensionsbolag Alecta. Överstyrelsen består av representanter från Alectas ägare, de olika tjänstemannafacken samt Svenskt näringsliv. Läget för Alecta är kritiskt. Åkerström tar över som ordförande efter att Ingrid Bonde i höstas avgick bland annat efter Alectas placeringar i flera amerikanska nischbanker, vilket resulterade i stora miljardförluster. Sedan dess har också Alectas investeringar i fastighetsbolaget Heimstaden Bostad dömts ut av pensionsbolaget egen ledning. Nya vd Peder Hasslev har bland annat sagt att affärerna inte borde ha gjorts – något som den nya ordföranden nu alltså stämmer in i. – Det som har hänt har utan tvekan allvarligt skadat Alectas förtroende. Förfrågan fick Carina Åkerström, som hon själv säger till SvD: ”Väldigt tidigt en morgon i slutet av januari”.  – Det är ett jätteviktigt uppdrag, så det är klart att det kändes stort när frågan blev skarp.  Frågan hade dock först gått till Lars Rodhe, tidigare centralbankschef i Danmark. Men det förslaget drogs tillbaka i januari, när Rodhe var på väg att föreslås till en styrelseplats i Nordea. Då gick frågan till Carina Åkerström, som vid årsskiftet slutat jobbet som chef för Handelsbanken. Hon beslutade sig snabbt. – Jag var med tidigt i processen. Under resans gång blev jag ganska nyfiken på vad det skulle innebära, så när jag väl fick frågan behövde jag inte så mycket betänketid, det var ett direkt ja.  Vad är det första du kommer att göra som ny ordförande? – Det som händer nu är naturligtvis att komma igång med  att leda styrelsens arbete framåt, att sätta mig in i verksamheten riktigt ordentligt och ta tag i de frågor som ligger på bordet, inte minst det du just nu nämnde, säger Carina Åkerström. Vad är största skillnaden mellan dig och Ingrid Bonde?  – Det kan jag inte kommentera. Inte alls. Hur kommer du att vara delaktig i kapitalförvaltningen? – Investeringsbeslut är i grunden ledningsfrågor, det vill säga operativa frågor. Sedan kommer det att finnas tillfällen då styrelsen behöver godkänna vissa typer av investeringar. Vd är ju redan utsedd, känner du Peder Hasslev och vad tänker du att operativa ledningen ska göra? – Jag känner till honom, men vi känner inte varandra. Min bild av Peder Hasslev är  att han har en otroligt bred kompetens och god erfarenhet av att verkligen kunna leda. Jag ser fram emot att få samarbeta tillsammans med honom.  Alecta har varit förvalsbolag för tjänstepensionssparare som inte gör något eget val, sedan ITP-upphandlingen började år 2007. Enligt Alecta handlar det om åtskilliga tiotals miljarder i förvaltat kapital som kommer in i bolaget varje år till följd av den statusen

Alectas Carina Åkerström: Förtroendekrisen är allvarlig


Han åtalas för att ha ljugit för FBI om president Bidens familj i ett mycket uppmärksammat fall. Åklagarna hävdar nu att Alexander Smirnov har högt uppsatta ryska kontakter – och att han kan försöka fly USA inför rättegången. Alexander Smirnov, 43, greps den 14 februari i Las Vegas och åtalades för att ha ljugit ihop en historia för att skada Joe Biden och hans son Hunter, som SvD rapporterade om i förra veckan.  Enigt åklagarna finns ”starka bevis” för att Smirnov ljög när han berättade för FBI om att far och son Biden begärt 5 miljoner dollar var från det ukrainska energibolaget Burisma.  I väntan på rättegång försattes Smirnov på fri fot i tisdags, fast med GPS-övervakning och med sina två pass – ett amerikanskt och ett israeliskt – tagna i beslag. Den åklagare som väckt åtalet mot Smirnov är David Weiss. Han utsågs av justitiedepartementet i augusti 2023 för att utreda anklagelser mot president Bidens son, Hunter. Weiss, som är republikan, har sedan dess åtalat Hunter Biden för skattebrott. Nu försöker Weiss och hans grupp av åklagare få Smirnov återförd till häkte i väntan på rättegång. Orsaken är att de misstänker att han kan försöka fly USA, eventuellt genom att begära ut ett nytt pass från Israel. Det skulle han enkelt kunna göra genom att åka till det israeliska konsulatet i Los Angeles. Smirnov har dubbelt medborgarskap i USA och Israel. Kontakt med utländska underrättelsetjänster I en domstolsinlaga daterad 20 februari som SvD läst skriver åklagarna bland annat att Smirnov har tillgång till sex miljoner dollar i kontanter – ”mer än tillräckligt för att leva utomlands bekvämt under resten av sitt liv”. Smirnov ska ha försökt dölja sin tillgång till kontanta medel och hävdat att han bara hade totalt 6 500 dollar. Men åklagarna hävdar också att Smirnov själv uppgett att han har ”kontakt med flera utländska underrättelsetjänster” och att han, när han greps, hade planerat en ”resa till flera länder” för möte med bland andra dessa kontakter. Weiss och hans åklagarteam befarar att dessa underrättelsetjänster enkelt skulle kunna gömma Smirnov och ge honom en ny identitet, och därigenom hjälpa honom undgå rättvisan i USA. I samma domstolsdokument framgår att de amerikanska åklagarna dokumenterat kontakter mellan Smirnov och ”högt uppsatta” ryska företrädare.  I en annan inlaga daterad 21 februari hävdar Smirnovs advokater att FBI och andra amerikanska myndigheter i flera år känt till att han inte var att lita på. Dock fortsatte FBI att använda honom som uppgiftslämnare, enligt advokaterna, utan att rikta några anklagelser mot honom. Advokaterna hävdar att han därmed bör få fortsätta att vara på fri fot, tills hans fall prövas i domstol. Justitiedepartementets krav på att Smirnov bör återföras till häkte ska prövas inom kort av en domare i Los Angeles, Kalifornien, skriver Politico. I en kartläggning om Alexander Smirnov som New York Times gjort framgår att han talar flytande ryska, engelska med rysk brytning, samt att han eventuellt kan ha rötter i Ukraina. Republikaner vill fortsätta utreda Mycket annat om honom är dock okänt. Det har inte hindrat att Republikanerna byggt mycket av sitt försök att ställa Joe Biden inför riksrätt på Smirnovs historia om Hunter Biden och det ukrainska energibolaget Burisma. Hunter Biden satt tidigare i styrelsen för Burisma, samtidigt som Joe Biden var vicepresident under Barack Obama, med ansvar för USA:s Ukrainapolitik. Smirnov ska, enligt åklagarna, dock ha haft kontakt med Burisma först 2017, när Obama och Biden lämnat Vita huset och Donald Trump var president

Åklagare: Smirnov – som ljög om Biden – har höga ryska kontakter


PODD| LSD, kokain, ecstasy, psykedeliska svampar, ketamin, marijuana. Listan på droger som Elon Musk uppges använda är lång, och kan snart bli ett problem för hans företag.  Det var Wall Street Journal som rapporterade om den utbredda narkotikaanvändningen hos världens rikaste man, vilket i flera fall skulle vara illegal. Något som Elon Musk själv förnekade.  Droguppgifterna är en av flera saker som nu kan ställa till det för Elon Musk företag – Tesla, Space X och X. I det senaste avsnittet av SvD Tech brief spår Björn Jeffery att vi kan ha nått ”peak Elon Musk”, och att han snart kan få det tufft med amerikanska myndigheter.  I podden tittar även Hening Eklund närmare på Apple Vision Pro, och förklarar varför köpare i USA lämnar tillbaka sina exemplar bara veckor efter den uppmärksammade lanseringen.  Med humor och initierade källor tar SvD:s journalister med dig när framtiden skapas. Med Björn Jeffery, Sophia Sinclair, Erik Wisterberg och Henning Eklund. Producent Marcus Morey-Halldin, redaktör Claes Lönegård.  Lyssna på SvD Tech brief  SvD Tech brief produceras av Svenska Dagbladet och distribueras av Acast. Förutom att lyssna här på SvD.se kan du även höra podden i följande kanaler: Hitta podcasten genom att söka efter ”SvD Tech brief” – eller klicka på länkarna.

SvD Tech brief podd: Ska drogerna fälla Elon Musk?


Meningen med livet är inte en lyckad yrkeskarriär – men temat blir ett meningsfullt, fiffigt uppbyggt drama på Playhouse teater. Bilresor, särskilt amerikanska, har blivit en egen litterär sort. Böcker och filmer beskriver hur människor möter sitt på en gång ödsliga och rika land, men också varandras innersta hemligheter och smärtpunkter. En klassisk roadtrip är livslögner framförda på fyra hjul. Amerikanskan Emily Feldman har skrivit pjäsen ”Vi gjorde vårt bästa” om en liten familj som förlorat en hund, och nu ska införskaffa en ny. Mamman övertalar dottern att följa pappan på resan som inkluderar turistattraktioner och besök hos gamla vänner. Playhouse teater är också en egen sort, där man spelar nyskrivna anglosaxiska pjäser, ofta från off-Broadway. Man fungerar som utsiktspunkt mot ett dramatiskt landskap som sällan når svenska scener. Ofta publiktillvända och som skildrar modern alienation. Feldmans pjäs är fiffig och kalejdoskopisk; till synes disparata scener skapar till sist en bild av en familj som förväxlar meningen med sina liv med (frånvaron av) en lyckad karriär. Hunden blir ett sätt att avleda misslyckanden och katastrofer. Samuel Fröler gör forskaren Lou som letar jobb. Han spelar skickligt en charmig, pratglad man som inte reflekterar över makt, genushierarkier eller sig själv. Ester Claesson gör dottern Ella som ställer upp för att minska hans alltmer desperata jobbansökningar. Ella avstår karriär, lär ut yoga och har skrivit en bok för barn om konsten att kapitulera. Ester Claesson hittar en perfekt ton av solidaritet, oro och revolt. Hon blir central, detta är en pjäs med flera kvinnliga perspektiv. Gunilla Orvelius gör mamman, festfixaren, som ställer sig utanför den tragedi som tornar upp sig. Åke Arvidsson spelar vännen, som verkligen försöker få Lou på banan igen. Johanna Lazcano agerar ett slags regissör som håller ihop berättelserna och hoppar in som bufflig polis, fånig frankofil fru men också en zumbabesatt ung kvinna som visar sig vara nyckeln till att Lou förlorat jobbet. Emily Feldman har liksom slagit sönder en realistisk dramaturgi och leker med en nästan-brechtiansk distansering. Regissören Elisabet Klason får greppet att löpa friktionsfritt genom den enkla scenografin. Två stolar blir en bil, fyra bildar en middagsbjudning. Resan genom USA låter pjäsen snudda vid en rad aktuella ämnen. Feldman har fin känsla för det komiska. Resultatet är en mycket väl spelad moralitet om vad som sker om man väljer yrket som jagbild.

Recension: Samuel Fröler i välspelad moralitet på Playhouse teater


Att bli sviken och besviken i kärlek är inte precis något sommarnöje, men Mia Törnqvist låter oss ändå skratta hjärtligt åt människorna i sin nya pjäs ”Att skiljas”. Senaste skilsmässopjäsen jag såg måste ha varit Kristina Lugns ”Rut och Ragnar” där hon själv spelade mot Allan Edwall i hans sista scenframträdanden. Mia Törnqvists ”Att skiljas” är något helt annat, snarare en typisk sommarlovspjäs, där människor som inte brukar ses (längre tid) till vardags skaver mot varandra och mot för höga förväntningar på lycklig samvaro.  Lycklig som sjutton verkar ändå Teresia Petterssons Leyla vara, som i en novell ur Min melodis hjärtebibliotek, fast med litet mer sex. Men så är hennes nya kärlek, mycket yngre än hon, frånvarande och starkt idealiserad. Annika Hallins Karin verkar i alla fall intala sig att hon är och för alltid ska vara lycklig med sin man Richard (Mats Jäderlund). Men han är inte heller särskilt närvarande, fast han i princip är på plats. Detta gör hans (men inte Karins) dotter, spelad av Hanna Loinder Arvidsson, extremt besviken. Hennes man är inte heller med i sommarstugan, och hon tar ut sin frustration genom att tillskriva sin fyraårige son Love allehanda behov, som inte blir tillfredsställda. Grannen Olof, Mats Blomgren, ställer inga personliga krav på livet. Han arbetar med svårt traumatiserade krigsoffer och sätter gärna igång och diskar hos Karin och Richard när stämningen blir spänd.  Allt skulle väl trots vissa spänningar ha lunkat på i sommarstugan om inte Richard och Karin brutit mot var sin relationsregel: lämna inte din mobil obevakad om du har hemligheter; läs inte din makes epost/dagbok om du inte är beredd på vad som står där!  ”Att skiljas” är förmodligen inspirerad av egna smärtsamma erfarenheter men i sin regi drar sig Törnqvist inte för att lyfta fram komiken i det som för rollfigurerna själva säkert gör ont.  Det blir riktigt roligt när Annika Hallin far ut i våldsamma utbrott inför mannens (mycket troliga) otrohetsaffär och ilsket letar efter något att röka. Richard blir skrattretande i sin patriarkala självgodhet och krav på att bli beundrad, och dottern går alltför långt i sina försök att kontrollera en okontrollerbar omvärld. Mindre skrattretande är ändå Leyla, som stegvis tvingas inse att hon byggt upp en rosa drömvärld åt sig, och den välmenande Olof, som inte hoppas på personlig lycka, tills han plötsligt gör det. Mats Blomgren i rollen fungerar som några droppar olja på vågorna samtidigt som hans arbete med riktigt svåra katastrofer bildar kontrast till de något överdrivna katastroferna i folks privatliv.  Richard får bli exempel på den rätt charmige och totalt ansvarslöse och insiktslöse mannen, men det visar sig att kvinnor också kan handla egoistiskt och utan tanke på konsekvenserna av sitt handlande. ”Att skiljas” handlar rätt mycket om självupptagenhet. Och den kan ju vara lustig att skåda, om den utspelar sig på scenen. Särskilt om man slipper få syn på bjälken i sitt eget öga.  ”Att skiljas” har beröringspunkter med Strindberg och Norén och Pleijel, men den slutar i något slags resignerat lugn, besläktat med Tjechovs ”Körsbärsträdgården”. Ensamheten har sina fördelar.

Recension: Mia Törnqvists ”Att skiljas” låter oss skratta på Ö2


Den restriktiva politiken för arbetskraftsinvandringen kommer att kosta svensk ekonomi och svenska företag tiotals miljarder. Det skriver Timbros Fredrik Kopsch i en slutreplik. Migrationsminister Maria Malmer Stenergard upprepar i sin replik om arbetskraftsinvandringen samma argument som tidigare. Arbetslösa i Sverige kan ta jobben, och en restriktiv politik för arbetskraftsinvandringen behövs för att motverka fusk. Men detta finns inte stöd för. Migrationsministern påstår att de 400 000 redan arbetslösa som bor i Sverige kan ta jobben. Redan innan lönegolvet på 27 360 kronor i månaden infördes under förra året var det betydligt krångligare att anställa från ett land utanför EU, än inom landet eller inom EU. Att företagen ändå valde att rekrytera från tredjeland vittnar med all önskvärd tydlighet att den ventilen varit nödvändig för kompetensförsörjningen. Att det nu försvåras ytterligare kommer att skada svenska företag. Om det vore så att arbetslösa svenskar kan och kommer att ta jobben borde vi redan ha sett det med det tidigare lönegolvet. Vilka jobb förväntar sig regeringen kommer att bli lediga för arbetslösa svenskar om lönegolvet höjs till 34 200 kronor, som inte redan blivit det? Att stärka arbetslinjen, med bidragstak, aktiveringskrav och kvalificering till välfärden är välkommen politik. Men att riva upp den modell för arbetskraftsinvandring som tjänat svensk ekonomi och svenska företag väl, med förhoppningen om att framtida reformer kommer att stärka incitamenten för arbetslösa svenskar att ta jobben är att börja i fel ände. Varken bidragstaket eller en ny modell för kvalificering till välfärden kommer att vara på plats inom kort, eftersom båda fortfarande är under utredning. Kompetensbristen är verklighet för svenska företag just nu, den löses inte med förhoppningar om framtida politik. Det höga lönegolvet har dessutom redan bidragit till fackliga krav om högre löner för svenska anställda. När det blir dyrare för företagen att anställa kan vi förvänta oss att de också anställer färre. Att arbetslinjen stärks är inte tydligt. Självklart ska fusk bekämpas, men det finns betydligt bättre sätt att göra det på än att helt förbjuda arbetskraftsinvandring inom vissa branscher. Som migrationsministern själv nämner avslås många ansökningar där fusk misstänks. Genom att bryta sekretessen mellan berörda myndigheter skulle kontrollen för polisen, Migrationsverket och Skatteverket kunna bli betydligt mer effektiv. Att förbjuda arbetskraftsinvandring helt inom vissa branscher innebär att skötsamma företag får bära kostnaden. Före valet lovade fler borgerliga partier att man inte skulle återinföra den tidigare stelbenta arbetsmarknadsprövningen med myndighetsbaserade bristyrkesanalyser och fackliga veton. Nu när utredningen presenterats ser vi att det blev precis så. Den föreslagna modellen är en återgång till gamla idéer, att myndigheter, politiker och arbetsmarknadens parter kan avgöra vilka typer av kompetenser som företagen behöver. Men ingen annan än arbetsgivaren kan göra den bedömningen. Den svenska modellen för arbetskraftsinvandring har tjänat oss väl, men som alla reformer behöver den justeras över tid. Att helt överge reformen riskerar tiotals miljarder i minskad BNP – det i en situation när Sveriges tillväxt är sämst i EU. Regeringen borde i stället välja att gå försiktigare fram. Ett lönegolv bör inte skilja sig från löner på svensk arbetsmarknad i övrigt. Ett försiktigt steg, som dessutom borde utvärderas, är att kräva löner i nivå med rådande kollektivavtal, och krav på heltid

Timbro: Miljardnota för restriktiva politiken kring arbetskraftsinvandring


Investeringarna i svenska startups minskar – men inte alls lika mycket som i andra länder. Det visar en ny rapport, som pekar ut hållbarhetsprofilen som en viktig anledning. Larmen har avlöst varandra. För startupbolag har det blivit allt svårare att hitta finansiering, och för dem som lyckats tar det längre tid. Samtidigt har värderingarna rasat. Under 2023 har riskkapitalinvesteringarna i startups minskat betydligt, enligt Sweden tech report, som tagits fram av bland andra Business Sweden, Svenska Institutet, Vinnova och Tillväxtverket. I Storbritannien, Frankrike och Tyskland – de tre länder i Europa där mest riskkapitalpengar hamnar – var raset från 2022 mellan 32 och 42 procent. Men i Sverige, som har plats fyra på topplistan, är tappet bara 12 procent. – Tiden med billiga pengar är slut och det har haft konsekvenser för startups globalt. Sverige har ändå lyckats hålla sig kvar som ett av de ledande länderna i Europa, det är en stor prestation i dessa tider, säger Jaani Heinonen, chef för investeringsfrämjande på Business Sweden. Enligt rapporten, som bygger på data från bolaget Dealroom, tog svenska startups in 4,7 miljarder euro under 2023. Detta kan jämföras med 8,3 miljarder 2021, och 5,4 miljarder 2022. Men per capita är Sverige det land i Europa där de klart största riskkapitalinvesteringarna har gjorts under 2023. Framför allt är det stora finansieringsrundor i bolag som H2 Green Steel och Northvolt som drar upp siffran. – Sverige var tidigt in i hållbarhetstänket, och vi har en hel del bolag som är en del av det. Många svenska bolag har satsat rätt i god tid, i svåra tider är det de satsningarna som lönar sig, säger Jaani Heinonen. Men finansieringen är extremt geografiskt koncentrerad. Bolag i Stockholmsregionen fick under 2023 ta del av 90 procent av riskkapitalet. Tar man även med Västra Götaland och Skåne i beräkningen blir siffran 98 procent. – Det är inte någon större skillnad mot hur det ser ut globalt, det finns tech-hubbar i andra länder också. Det krävs någon form av kritisk massa för att hitta finansiärer och globala talanger, säger Jaani Heinonen. Rapporten slår fast att Sverige nu har 41 enhörningar, alltså bolag som är värderade till över en miljard dollar, och att inga nya skapats under 2023. Den sammanlagda värderingen på svenska startups är 239 miljarder euro, vilket är något högre än förra året, men betydligt lägre än 336 miljarder 2021. Under 2024 tror Jaani Heinonen att det blir fortsatt tuffa tider för bolag som vill ta in pengar. – Det internationella geopolitiska klimatet leder till ett tuffare investeringsklimat, och det tar längre tid att få in investeringar. Men den gröna omställningen är fortfarande stark, så det finns potential för svenska startups att klara sig bra inom vissa områden.

Svenska startups står starka i techbranschen trots global nedgång


Klarar deadline, bygger till bäst pris och står för risken. Det påstår sydkoreanska KHNP som vill bygga ny kärnkraft i Sverige. Skönhetstävlingen pågår för fullt. De tre bolag i världen som bygger storskalig, konventionell kärnkraft uppvaktar den svenska regeringen. Anledningen är att regeringen har slagit fast att vi ska ha ny kärnkraft motsvarande två storskaliga reaktorer till 2035. Och ny kärnkraft motsvarande tio storskaliga reaktorer 2045. Sydkoreanska KHNP är berett att rycka ut, enligt Seungyeol Lim, vice vd för affärsutveckling utomlands. – Om kontraktet skrivs under 2025 kan vi starta den första reaktorn 2035, säger han via tolk till SvD i en digital intervju. Det skulle ta tre år att börja bygget och sex–sju år att få reaktorerna klara, säger han. Totalt alltså nio–tio år. – Även om jag skulle säga att regeringens tidplan är ganska rimlig, finns möjligheten att vissa misstag, vissa felsteg, kan ske. Så det är viktigt att ha en mycket hög effektivitet i projektledningen. Amerikanerna lovar lika mycket Även amerikanska Westinghouse har sagt till SvD att bolaget kan ha ny kärnkraft igång i Sverige till 2035. Och en talesperson för EDF har tidigare hävdat i ett mejl till SvD att bolaget är redo ”att möta Sveriges efterfrågan på nya kärnreaktorer”.  KHNP, Westinghouse och EDF är de tre bolag som i realiteten kan bygga storskalig kärnkraft i västvärlden. De två andra bolagen i världen som bygger storskalig kärnkraft är Rosatom, som ägs av den ryska staten, samt China General Nuclear Power Group, CGN, som ägs av den kinesiska staten och är svartlistat i av USA. Inget av dem lär komma i fråga, även om CGN äger vindkraft i Sverige. Westinghouse har sagt till SvD att bolaget inte tar byggrisken om bolaget skulle bygga reaktorer i Sverige som skulle försenas och fördyras. EDF har inte svarat på om bolaget tar byggrisken. Hur är det med KHNP, kommer ni att ta byggrisken? – Ja, definitivt. Vi kommer att ta all tillhörande risk, säger Seungyeol Lim. Projekt med hemligt pris I Förenade Arabemiraten fick en koalition ledd av KHNP:s moderbolag Kepco kontrakt att bygga fyra reaktorer, av typen APR-1400. Ett bygge som kärnkraftsförespråkare lyft fram som lyckat, till skillnad från alla byggen i nutid i Västeuropa, som har blivit försenade och kraftigt fördyrade. De sydkoreanska reaktorerna i Förenade Arabemiraten blev tre år försenade och tog åtta år att bygga. Men prislappen är okänd. Vad kostade reaktorerna i Förenade Arabemiraten? – Vi har ett sekretessavtal med projektägaren. Hur mycket skulle det kosta Sverige att bygga två reaktorer? – Jag kan inte ge dig ett definitivt svar just nu, men ett är säkert och det är att jämfört med alla andra företag kan vi erbjuda det mest kostnadseffektiva priset, säger Seungyeol Lim. Hur kan det komma sig? – Vi har en mycket robust och väletablerad leveranskedja på hemmaplan i Korea. Vi började bygga kärnkraftverk 1971, och sedan dess har vi aldrig slutat att bygga kärnkraftverk. Högt skuldsatta bolag Han betonar att många är inblandade i ett bygge, som konstruktörer och leverantörer av utrustning. – Det är mycket viktigt att ha en effektiv samordning på plats. Ert moderbolag Kepco har enorma skulder, påverkar det er möjlighet att bygga kärnkraft i Sverige? – Det stämmer att Kepco har det kämpigt finansiellt just nu, men KHNP:s skuldkvot är under 200 procent. KHNP:s kreditbetyg är i linje med Sydkoreas regerings, vilket gör att vi placerar oss fördelaktigt gentemot våra konkurrenter

Sydkoreanskt bolag utlovar bäst pris för ny kärnkraft i Sverige


Ace of Base blir protestmusik, Rod Stewart hatar och älskas i samma omfattning, Swift räddar Japan och en exklusiv konsertrecension – välkommen till popvärlden! Filmindustrins uppföljare på uppföljare och spinoffs på spinoffs har visat sig vara en återvändsgränd, publiken verkar helt enkelt ha tappat intresset för Hulkens syssling eller Ant-Mans farbror. Nu skymtar dock en glimt av hopp, ett nytt koncept som är möjligt att upprepa i all oändlighet har sett dagens ljus. Regissören Sam Mendes planerar att göra fyra spelfilmer om Beatles – en för varje medlem i gruppen. Redaktionen ser nu med spänning fram emot kommande filmer om band och deras medlemmar: • Parliament (37 medlemmar) • Dexy’s Midnight Runners (43 medlemmar) • The Fall (66 medlemmar) • Blood, Sweat & Tears (100+) Ace of Base gör succé på Tiktok och Youtube med den 30 år gamla låten ”Happy nation”. Bandets grundare Ulf Ekberg är överlycklig:  – Det är fantastiskt att se hur ”Happy nation” har blivit en enormt vital global företeelse på Tiktok. Det är verkligen otroligt!, säger han till tidningen Musikindustrin, enligt TT. Orsaken till framgången visar sig dock vara att musiken används ironiskt till klipp om våldsamma poliser och korruption. Beyoncés nya låt ”Texas hold ’em” toppar Billboards countrylista vilket gör henne historisk eftersom hon är den första svarta kvinnan som toppar listan, skriver Rolling Stone. • Gillar du punk?  • Gillar du pins?  • Gillar du toaletter med air condition?  Svarar du ja på frågorna ovan är en VIP-biljett till festivalen No Values det du behöver. Kostnaden är endast motsvarande 4 925 kronor. Då får du dessutom en t-shirt på köpet. Festivalen äger rum den 8:e juni i Pomona, Kalifornien. ”Old ginger bollocks” är den åldrande rockstjärnan Rod Stewarts omdöme om den 46 år yngre konkurrenten Ed Sheeran. Stewart, just nu aktuell med sitt 34:e studioalbum, säger sig inte känna till sin rödhårige kollegas musik men ogillar den ändå starkt. En person som älskar sir Rod är den brittiske konstnären Jeremy Deller, känd bland annat för sin dokumentär ”Everybody in the place. An incomplete history of Britain 1984–1992” och för att ha återskapat ”Slaget om Orgreave”, en sammanstötning mellan strejkande gruvarbetare och brittisk polis 1984. Under parollen ”In Rod we trust” har Deller skapat konst och han har dessutom regisserat Stewarts nya video ”Pennies from heaven”. I vår bevakning av världens egentliga härskare kan vi rapportera att Taylor Swifts världsomspännande turné innebär ett ekonomiskt lyft för länderna där hon uppträder. Den nyss avslutade Japanturnén bedöms ha gett ett ekonomiskt tillskott motsvarande nästan 2,3 miljarder kronor, enligt japanska public service-kanalen NHK. Vana läsare vet att I popvärldens musikbevakning i grunden vilar på två ben: Taylor Swift och kängpunk. Men, på sistone har redaktionen halkat efter i bevakningen av nyhetshändelser inom den senare genren. Redaktionen beslöt därför att besöka Mob 47:s spelning i Stockholms slakthusområde föregående helg.  Åkersbergabandet, mest känt för singeln ”Kärnvapen attack” som gavs ut 1984 i en upplaga av cirka 475 exemplar på skivbolaget Röj, utnämndes av det amerikanska fanzinet Maximum rock’n’roll som av det årets bästa singlar. Nåväl, här är våra intryck av konserten sammanfattad i punktform: • Halvtomt. Enbart initierade var där. Pluspoäng. Ett utsålt evenemang hade ju kunnat tolkas som att man faktiskt sålt ut. • Dålig stämning. Som en släktträff med världens mest dysfunktionella familj. Beska kommentarer och misstänksamma blickar från de församlade. Pluspoäng. • Otajt förband. Pluspoäng, tajt punk är helt enkelt inte punk. • Mob 47, storartat: snabbt, hårt och effektivt, möjligtvis på gränsen till ekvilibrism vilket ger ett litet minus i betyget

I popvärlden: Attack mot Ed Sheeran • Beyoncé historisk • Mob 47


Ulf Kristerssons besök i Budapest på fredag förvånar den politiska oppositionen i Ungern. – Det är aldrig meningsfullt att bygga en relation på utpressning, säger Agnes Vadai, försvarsansvarig i landets demokratiska koalition. Den svenska statsministerns annonserade besök på fredag kom som en överraskning för Agnes Vadai, parlamentsledamot sedan 2002. – Det enda vi fått höra i efterhand till beskedet är vaga påståenden om att besöket ska handla om någon form av överenskommelse kopplat till det militära avtal länderna emellan gällande Jas Gripen, som vad jag förstår löper ut 2026, säger Agnes Vadai. Hon är sakkunnig inom försvarsfrågor och säger sig inte fått någon ytterligare information av Ungerns försvarsminister Kristóf Szalay-Bobrovniczky från regerande partiet Fidesz.  SvD har utan framgång sökt en kommentar från Fidesz. – Jag vill förstås få kännedom om vilka ekonomiska villkor och industriella beslut som ska tas och hur det kan påverka de ungerska skattebetalarna i framtiden, tillägger Agnes Vadai. Redan på måndag bänkar hon sig bland 199 ledamöter i parlamentet (Országgyűlés) för att rösta om Sveriges medlemskap i Nato. Ärendet står på parlamentets agenda.  ”En skamkänsla försvinner” – Då försvinner i alla fall en skamkänsla. Det har varit pinsamt att följa förhalandet i hela den här processen. Jag vet att ett ungerskt godkännande kunde ha kommit mycket tidigare och inte alls var villkorat av Turkiets beslut, som kommunicerats, säger Agnes Vadai. Hon har återkommande kritiserat Ungerns tveksamhet till ett svenskt Natomedlemsskap. I juni 2023 skrev Vadai på Facebook: ”Orbán vill inte rösta om att Sverige ska gå med i Nato nästa vecka heller. Putins tjänare!” Hennes parti DK (Demokratikus Koalíció) grundades 2010 som en utbrytning från det ungerska socialistpartiet (MSZP). Partiet leds av tidigare premiärministern Ferenc Gyurcsany och har 15 säten i parlamentet och fyra i EU-parlamentet.  – Mitt parti har hela tiden varit positiva till Sverige och Finland som medlemmar och att två neutrala länder är beredda att stärka östflanken. Det påkallar ödmjukhet från vår sida, säger Agnes Vadai. Hon tillägger att svenskbesöket, där även försvarsminister Pål Jonson ska delta, kommer lägligt för premiärminister Viktor Orbán och regeringspartiet Fidesz: – Det kommer att slås upp stort i media och ta bort fokus från den pedofilskandal som tagit sig ända upp i ledningen, säger hon. ”Kristersson tvingad” Agnes Vadai säger att hon tolkar besöket som att Ulf Kristersson mer eller mindre har blivit tvingad att resa.  Det var den 23 januari som Viktor Orbán bjöd in Ulf Kristersson till Budapest. Då var det oklart hur regeringen såg på inviten. Men bara två dagar senare tackade Kristersson ja.  ”Jag håller med dig om att en mer intensiv politisk dialog mellan våra länder skulle vara fördelaktig,” skrev Kristersson och nämnde i sitt svarsbrev lämpliga samtalsämnen som Ungerns hyravtal kring JAS Gripen, det kommande ungerska EU-ordförandeskapet samt Natofrågor som allierad med Ungern. Men Agnes Vadai anar ändå att en baktanke om Natomedlemskapet ligger bakom besöket och att Orbán inte vill framstå som isolerad när Ungern nu blir sista land att godkänna Sverige. – Det är aldrig meningsfullt att bygga en relation på utpressning, säger hon.

Kristerssons Budapestmöte med Orbán förvånar Ungerns opposition


Halvledartillverkaren Nvidia slog intäktsförväntningarna och spår ännu högre intäkter första kvartalet. Bolagets aktie stiger kraftigt i torsdagens inledande handel på Wall Street. Nervositeten låg i luften hos Nasdaq hela onsdagen inför halvledartillverkaren Nvidias rapport. Rapporten ”kan stoppa årets AI-eufori om resultaten inte är fantastiska”, skrev Reuters tidigare på dagen, före rapportsläppet. Nvidia tillverkar halvledare som används för att skapa artificiell intelligens. Och bolaget klarade pressen. Det visade sig när siffrorna offentliggjordes på onsdagskvällen svensk tid. Fjärde kvartalet i fjol ökade intäkterna med 265 procent till 22,1 miljarder dollar, jämfört med samma kvartal året innan. Det var mer än den förväntade ökningen till 20,6 miljarder dollar. För det första kvartalet i år spår Nvidia intäkter på 24 miljarder dollar, plus eller minus 2 procent. Även det är högre än analytikernas förväntningar, som låg på 21,9 miljarder dollar, enligt nyhetsbyrån Bloomberg. – Accelererad datoranvändning och generativ AI har nått vändpunkten. Efterfrågan ökar över hela världen i företag, industrier och nationer, säger vd:n och grundaren Jensen Huang i ett pressmeddelande. Aktien har rusat Aktien har rusat 200 procent de senaste tolv månaderna och bolaget är ett av världens högst värderade. Aktiekursen föll på börsen under onsdagen, inför bokslutet. Men när aktiehandeln på Wall Street inleddes på torsdagseftermiddagen rusade aktien. Vid klockan 16 svensk tid stod kursen på plus 14 procent.  Nervositeten inför rapporten gällde dock inte bara Nvidias aktie utan hela AI-sektorn. ”Analytiker har varnat för att Nvidias höga värdering kan göra aktien sårbar för kraftiga fall om bolaget levererar något annat än en fantastisk rapport, och även utlösa en bredare försäljning bland teknikföretag som har dragit nytta av satsningar på AI”, skrev Reuters före rapportsläppet. – Nvidia ses som det ledande företaget i AI-revolutionen, sa Rick Meckler, partner vid Cherry Lane Investments i New Jersey, till Reuters före rapportsläppet. – Med de här höga priserna i stora techbolag finns det helt klart nervositet för att det blir någon form av besvikelse. Nvidia behöver verkligen inte bara slå prognoserna , utan också presentera mycket starka framtidsutsikter för att aktien ska ska accelerera uppåt på nytt, fortsatte han. Just så blev det alltså. Sett till de senaste fem åren har Nvidia-aktien stigit över 1 800 procent.

Ledande AI-företaget Nvidia slår förväntningarna – aktien rusar


Han irriterar kändisar och miljardärer genom att rapportera vart de flyger med sina privatjet. Taylor Swift har hotat att stämma honom, men den amerikanska collegestudenten vägrar att ge sig. Megastjärnan Taylor Swift har hotat att stämma en amerikansk student som följer hennes privatjets flygningar runt världen och lägger ut informationen på sociala medier. Studenten Jack Sweeney har i sin tur anlitat en advokat som hänvisar till att Sweeney endast använder publik information från luftfartsmyndigheten. Det rapporterar flera amerikanska medier, bland annat tidningen The Hill. Till exempel skrev Jack Sweeney den 12 februari på X att Swifts jet flög från Burbank i Kalifornien till Las Vegas i Nevada. En flight på runt 39 minuter som gjorde av med cirka 756 kilo flygbränsle, till en kostnad av nästan 14 000 kronor och med koldioxidutsläpp på runt 3 ton, skrev han. I december skrev Taylor Swifts advokater i ett brev till 21-åringen att sångerskan ”inte skulle ha något annat val än att vidta alla rättsliga åtgärder” om han inte slutade med sitt ”förföljande och trakasserande beteende”, enligt The Hill. I måndags lade Sweeney ut sin advokats svar på X, inklusive textraden: ”Look what you made me do”, en blinkning till en av Swifts hits, skriver tidningen. En studie från 2022 om vilka kändisar som släppte ut mest koldioxid använde sig av Jack Sweeneys data om Swift. Hon visade sig vara bland de kändisar som hade störst utsläpp. Jack Sweeney har i flera år följt celebriteters privatjets, bland andra politiker, kändisar och miljardärer, inklusive Elon Musk. Ofta nämner Sweeney hur mycket koldioxid som deras flighter släpper ut. Elon Musk erbjöd honom nästan 50 000 kronor 2021 för att stänga kontot, har Sweeney tidigare berättat. När Elon Musk köpte Twitter, som numera heter X, 2022 stängdes tillfälligt kontot. Nu säger Sweeneys advokat, enligt The Hill, att han tvivlar på att Swift kommer att ta till rättsliga åtgärder. Taylor Swift är ute på sin ”Eras” tour med nästan 150 uppträdanden runtom i världen. Den startade i mars 2023 och sträcker sig till december i år. Nästa helg ska hon ha fyra shower i Sydney i Australien och sedan ska hon vidare till Singapore. Jack Sweeney har sagt att hans konton på Instagram, Facebook och X, där han bland annat följer Taylor Swift, togs ner timmar efter att han fick brevet från hennes advokater, dock inte av honom, skriver The Hill. Om kontona fortfarande är avstängda är oklart.

Studenten följer Taylor Swifts privatjet trots stämningshot


Sista akten i Swedbanks penningtvättshärva inleds snart. Efter fem år närmar sig den amerikanska utredningen ett avgörande. Mörkläggning och regelbrott kan stå banken dyrt.   Raden av svenska börsjättar som har fällts för mutbrott av amerikanska myndigheter börjar bli lång. Telia, fick betala drygt 7 miljarder kronor. Ericsson, över 10 miljarder. Snart är det Swedbanks tur att få sin dom.  Det var 2017 som Telia fick rekordböter efter härvan i Uzbekistan. Två år senare, 2019, drabbades Ericsson av samma sak. Höga chefer hade mutat och brutit mot redovisningsregler i Asien och Mellanöstern. Det senare fick vd Börje Ekholm att bli förbannad på riktigt: ”Jag blev fullständigt jävla rasande”, sade han i en intervju med SvD.  Det återstår att se om vi får höra något liknande från Swedbanks ordförande Göran Persson eller vd Jens Henriksson om banken drabbas av bötesbelopp.  Just nu säger man ingenting. Det är locket på när SvD ber om en kommentar från vd eller ordförande. Pressavdelningen skickar ett uttalande om att det pågår tre parallella utredningar rörande Swedbanks penningtvättsaffärer på amerikanska myndigheter; en på Justitiedepartementet, en på amerikanska finansinspektionen och en på New York State Department of Financial Services, DFS. ”Utredningarna pågår och banken för individuella dialoger med myndigheterna tillsammans med våra amerikanska juridiska ombud,” skriver man i en kommentar.  ”En giftig kombination” De flesta bankanalytiker räknar med att Swedbank får böter på cirka 10 miljarder kronor. De jämför med Danske Bank som fick betala 20 miljarder kronor efter sin penningtvättskandal, det beskedet kom i december 2022. – Danske bank hade fler transaktioner än Swedbank, säger en analytiker på en investmentbank som vill vara anonym.  –  Å andra sidan satte sig Swedbank på tvären inledningsvis och var inte särskilt samarbetsvillig när amerikanska tjänstemän hörde av sig. Sådant uppskattas inte och kan leda till högre böter, säger analytikern. Att utredningen går mot sitt slut är de flesta överens om. Historiskt har det tagit 3–5 år vid liknande fall. Den tidshorisonten har även nämnts av Swedbanks vd, Jens Henriksson, i tidigare intervjuer. Nu har det gått fem år.  När Danske Bank granskades i USA satte banken av 22 miljarder kronor för ändamålet. Det räckte för att täcka boten. Swedbank har däremot inte satt av en krona.    Peter Utterström är advokat som i många år har jobbat med amerikanska bolag, han är väl insatt i den amerikanska korruptionslagstiftningen och har följt fallet Swedbank. Han betonar att osäkerheten är stor när det gäller storleken på bötesbeloppet.  – Men Swedbank har lyckats bryta mot såväl den amerikanska korruptionslagstiftningen, penningtvättlagstiftningen som sanktionslagstiftningen. Det är en giftig kombination i USA.  – Men om det leder till 10, 20 eller 30 miljarder i böter är omöjligt att säga.  Skandalen bland Sveriges största Det var 2019 som Swedbanks penningtvättshärva avslöjades av SVT:s Uppdrag Granskning. Det är en av de största svenska bankskandalerna i modern tid. Swedbank gjorde 2020 en egen utredning och hittade då över 500 misstänkta transaktioner värda över 40 miljarder kronor som slussats mellan misstänkta konton i Swedbank och Danske Bank i Baltikum. Samtliga utgjorde troliga sanktionsbrott. Banken har varit självkritisk och i mars 2020 dömde Finansinspektionen ut en rekordstor sanktionsavgift på 4 miljarder kronor.  Två år senare åtalades Swedbanks tidigare vd Birgitte Bonnesen för grovt svindleri och grov marknadsmanipulation. Hon friades på samtliga punkter i januari förra året.  – Den stora frågan för Swedbank är om amerikanska myndigheter bestämmer sig för att förbjuda Swedbank att handla i dollar

Efter penningtvättshärvan: Swedbank riskerar böter på 10 miljarder


Kallsinnig, kappvändare och karriärist – under sin tid som minister har Romina Pourmokhtari fått utstå många hårda ord. Men kritiken från såväl medier som meningsmotståndare rymmer ett särskilt mönster. Jag ser när det händer, mitt i folkhavet under Expressens kulturfest. SVT:s Anders Holmberg byter snabbt några ord med klimatminister Romina Pourmokhtari. Holmberg slukas av minglet. Pourmokhtari står kvar. Verkar glad. Äntligen har hon lovat att delta i SVT:s debattprogram ”30 minuter”. Ett framsteg för en minister som den senaste tiden kritiserats hårt för att ducka för svenska medier. En kort stund av lycka i den golgatavandring som blivit hennes öde. Det handlar om hennes jobb. Men det är också personligt.  Redan morgonen efter kulturfesten kommer DN med ett avslöjande. En granskning av regeringens plan för hur Sverige ska nå nollutsläpp innan 2045 visar tydligt: den bygger på ett scenario med en kraftigt höjd reduktionsplikt. Motsatsen till den politik som regeringen driver i dag. Så var det igång igen – den eviga kritiken mot Sveriges yngsta minister någonsin. Om inte från medier (som inte gillar att makthavare duckar för frågor) så miljörörelsen (som inte gillar när regeringen sänker skatten på bensin). Det handlar om hennes jobb. Men det är också personligt. Kritikerna erkänner det nästan öppet. Aftonbladets ledarskribent Jonna Sima skriver: ”Innan hon blev lockad med en ministerpost i Ulf Kristerssons regering hade hon som ordförande i Liberala ungdomsförbundet markerat kraftfullt mot Sverigedemokraterna. Utan att linda in det kan man säga att Pourmokhtari har sålt sin själ för en hög ministerlön.” Men varför just Romina? I Sverige har vi inte ministerstyre. Politiken är inte bara hennes. Den är konsekvensen av regeringens Tidöavtal med det högerpopulistiska partiet Sverigedemokraterna. Hon är inte ens den enda riktigt stora kappvändaren. Visst, klimatet har inte varit hennes hjärtefråga tidigare. I självbiografin ”Chicken nuggets på krita” nämns ordet tre gånger – lika många gånger som antifascisten Eyvind Johnson. Men ändå – justitieminister Gunnar Strömmer grundade i ett tidigare liv Centrum för rättvisa med uppdrag att stå upp för individens rättigheter gentemot staten. I sin nuvarande roll rullar han i en rasande fart ut frihetsinskränkande reformer. Ändå är det Romina – och inte Gunnar – som är måltavlan. Kanske beror det på vad Jonna Sima och de andra kritikerna säger mellan raderna. Att det handlar om besvikelse. Att ungdomen, den som stod för framtidshopp och skulle få ordning på kaoset tidigare generationer skapat, visat sig styrd av samma drifter som alla andra. Jag tror att det är en för enkel bild. Den utbredda irritationen – som media och opposition tacksamt ser till att använda sig av – beror på mer än så. Nämligen att många av oss ser sig själva i klimatministern – och vi gillar inte det vi ser. Kulturen är sprängfylld av Macbeth-karaktärer. Såna som ger sig ut med goda föresatser, för att efter hand låta sig korrumperas av maktens och pengarnas frestelser. Det är just en sån historia som Romina Pourmokhtari nu får spela huvudrollen i. Den om en hjälte förvandlad till skurk. En roll hon dessutom spelar bäst av alla i regeringen, genom att vara lite förmer utan att bottna i det. Hon gör gärna livsstilsintervjuer med Financial Times men vägrar att prata med tråkiga svenska klimatmagasin. Skryter skämtsamt om att hon smiter från sina Säpo-vakter. Avfärdar DN:s granskning med att säga att det bara är ett sätt att räkna. I kulturen fungerar antihjälte-tropen som ett sätt att möta oss själva. Vi kämpar alla med moraliska dilemman – och de flesta av oss väljer också titt som tätt fel

Björn Werner: Därför är Romina Pourmokhtari så hatad i Sverige


”Minusregnet” faller över Sverige. Regndroppar som kan uppmäta 40 minusgrader har under natten dragit in över landet – vilket fått SMHI att utfärda varningar för blixthalka. Under årens första månader är det allt vanligare med väderfenomenet underkylt regn eller minusregn. Begreppet, som nästan uppfattas som motsägelsefullt, medför ofta stora problem i trafiken. Under det senaste dygnet har SMHI dessutom utfärdat gula varningar för regnområdet som dragit in över stora delar av landet och blixthalka. – När vi har underkylt regn så blir det glashalt direkt på marken, säger Linus Karlsson meteorolog på SMHI. Att vatten fryser vid nollgradigt känns som en självklarhet men minusregn är undantaget till regeln. Vid laborationsförsök har det uppmäts så låga temperaturer som 40 minusgrader i underkylda vattendroppar utan att dessa fryst.  – Det kan ju exempelvis bero på vattnet i vattendroppen. Det är inte helt rent vatten. Det kan även finnas annat som smuts, sand, salt och liknande som påverkar fryspunkten, förklarar Linus Karlsson. Men vad är minusregn egentligen? Definitionen för underkylt regn är regndroppar där temperaturen i dem är under noll grader trots att den inte har hunnit frysa än.  Detta sker, förenklat, när snö passerar genom flera luftskikt med olika temperaturer. Meteorologen Linus Karlsson förklarar processen steg för steg: – Om det snöar och snöflingorna faller ner genom ett luftskikt med plusgrader smälter dessa till regndroppar. Om dessa då rör sig igenom ytterligare ett luftskikt med minusgrader kyls regndropparna återigen ned, säger han.  Han fortsätter: – Regndropparna kan då få en vattentemperatur som är under noll grader.  Minusregnet trotsar inte bara ens kunskap kring vattens fryspunkt utan kan även orsaka stora problem. Allt ifrån att det tunga nedkylda regnet lägger sig på elledningar – till att framkomligheten i trafiken påverkas. – Man ska vara beredd på att det kan bli rejält halt är ju under de här situationerna. Det är ju just problematiken med halkan och framkomligheten på grund av trafikolyckor som påverkas, avslutar Linus Karlsson.

SMHI utfärdar flera varningar för blixthalka efter minusregn


Vad som nu rapporteras från Malmö är mångkulturalism i praktiken. Och svaret på den är inte fler ”utbildningsinsatser”, utan en restriktiv migrationspolitik under lång tid. Sydsvenskan stod på tisdagen för årets kanske minst överraskande nyhet: Förskolor i Malmö rapporterar inte misstänkt hedersförtryck till socialtjänsten. Det visar en intern rapport från Malmö stad som Sydsvenskan tagit del av. Från barnomsorgen i staden kommer för få orosanmälningar sett till befolkningens storlek och sammansättning. Från januari till oktober 2023 gjordes en enda anmälan på de kommunala förskolorna – i en stad med 20 000 barn. Detta samtidigt som hedersförtrycket beräknas vara vittgående: Det omfattar var femte niondeklassare, enligt en kartläggning av Malmö stad från 2018. Redan i förskolan är hedersnormerna utbredda. Enligt en annan studie kommer detta bland annat till uttryck i form av att småpojkar säger att de inte vill lyssna på, utan tvärtom vill bestämma över, kvinnlig personal för att de är just kvinnor. Så varför anmäls inte hedersförtryck som det ska i Malmös förskolor?

En faktor är att delar av förskolepersonalen inte vill bekämpa hedersnormer eftersom de själva tror på hedersnormer. Det bekräftas i en uppföljande artikel på onsdagen, där Sydsvenskan berättar att många förskoleanställda vägrar att delta i utbildningar om hedersförtryck. Vissa förskolor har tvingats kalla sitt arbete mot hedersproblematik för något annat ”för att inte göra personalen upprörd”, enligt Malmö stads granskning. Naturligtvis drar dessa verksamheter till sig människor som själva drivs av hedersnormer Inte heller detta får komma som en överraskning. Naturligtvis drar dessa verksamheter till sig människor som själva drivs av hedersnormer – även dessa kvinnor ska ju jobba någonstans, och många kan förväntas finnas just i omsorgen. Samtidigt säger detta något viktigt om vad som länge självklart betraktats som en universalnyckel till integration: Svensk integrationspolitik vilar i hög grad på just satsningar på utbildning i svenska normer. Malmö stad har till exempel gjort ovan nämnda utbildningar om hedersproblematik obligatoriska för förskolepersonal, som det givna svaret på tidigare larm om hedersförtryck. Nu påminns vi återigen om hur viktigt det är att ha realistiska förhoppningar på sådana utbildningssatsningar. Djupa kulturella värderingar sitter hårt, och kan väntas vara mycket motståndskraftiga mot påverkan utifrån. Rädsla är en annan faktor. Självklart är anställda i offentlig verksamhet rädda att anmäla misstänkt hedersförtryck, särskilt efter de internationella LVU-kampanjerna. Dessutom är det från början feltänkt att lägga så stora förhoppningar på just denna yrkeskategori, i alltifrån kampen mot hedersproblematik till gängrekrytering. En pedagog eller socialsekreterare, låt oss kalla henne Britt-Marie, vet att staten i dag saknar förutsättningar att skydda henne om klaner eller organiserad brottslighet bestämde sig för att betrakta henne som ett problem. Hennes hemadress finns ett par klick bort, och hon skulle knappast vara den första att utsättas för hot eller våld. En absolut katastrof för Britt-Marie skulle inte vara mer än en dussinnyhet i tidningen om att polisen inlett förundersökning om allmänfarlig ödeläggelse. Det kommer visserligen regelbundet historier om verkliga hjältar i dessa verksamheter, som tar stora risker för att stå upp för det som är rätt och riktigt. Men dessa enskilda historier är inte skäl att utgå från att personalen i välfärden är bäst lämpad att bära ett stort ansvar för att slåss mot samhällsproblem av det här slaget

Förskolelärarna i Malmö kan inte besegra hedersförtryck


Svag krona och stigande inflation har gjort semestern rekorddyr. Men till vissa länder har det faktiskt blivit billigare att resa.  Sydafrika, Turkiet och Japan hör till de länder som blivit billigare för svenskar det senaste året, medan Mexiko och Storbritannien blivit dyrare, konstaterar SEB:s chefsstrateg Johan Javeus. – Växelkurserna är en del av bilden, men för att få en klarare bild av köpkraften måste man ta hänsyn till den lokala prisnivån i respektive land, säger han.  När kronan stärkts mot ett annat lands valuta blir det billigare för svenskar att resa dit. Men om priserna i det landet samtidigt ökar mer än den relativa stärkningen av kronan, så minskar ändå vår köpkraft.  I vanliga fall brukar växelkursen röra på sig betydligt mer än priserna, därför hamnar fokus oftast på växelkursen påpekar Tommy von Brömsen, valutaanalytiker Handelsbanken.  – Men under de senare åren har vi sett kraftigt stigande priser (inflation) i många länder, så det har blivit en allt viktigare faktor att fundera på när man väljer resmål. Turkiet är ett bra exempel på ett land som kunde ha varit ännu mer prisvärt för svenska resenärer, men på grund av inflationen har den relativa prisnivån inte sjunkit lika mycket. – Kronan har stärkts jättemycket mot den turkiska liran sista året men priserna i Turkiet har också stigit väldigt mycket. Så även om det blivit lite billigare för oss så är den totala effekten mycket mindre än om man bara ser till valutakursen, säger Johan Javeus.  Trots stora förändringar i kronans köpkraft, tror Johan Javeus ändå att kronkursen oftast hamnar rätt långt ned för många när man bestämmer var man ska åka. – Det finns andra faktorer som styr mycket mer var människor väljer att åka, säger han och fortsätter:  – Men om det har varit väldigt stora förändringar kan det nog spela stor roll. USA var ju för inte så länge sedan jättedyrt att åka till eftersom dollarn var väldigt stark samtidigt som amerikansk inflation också var hög.  Under pandemin bromsade turismen kraftigt, men de senaste åren har den återhämtat sig snabbt. Den globala turismen ökade med 34 procent förra året.  – Trots att både inflationen och räntorna är höga verkar det som att många hushåll fäster stor vikt vid att få resa, säger Tommy von Brömsen. I år spås den globala turismen vara tillbaka på samma nivå som före pandemin. Även i Sverige väntas utlandsresandet öka.  – Jag tror att den viktigaste orsaken till det är att folk är ressugna efter pandemin, att det finns ett fortsatt uppdämt behov, säger Tommy von Brömsen.  Tommy von Brömsen och hans Handelsbanken spår att kronan kommer att stärkas på bred front under 2024 mot de flesta valutor, och att köpkraften för de svenska turisterna därmed kommer att förbättras, nästan oavsett vart dom åker.  – Vi ser exempelvis en starkare krona mot såväl dollarn som euron, samtidigt faller inflationen i både USA och euroområdet så sammantaget bör dessa länder bli mer attraktiva ur ett rent köpkraftsperspektiv, säger han och tillägger:  – Annars har ju inte inflationen varit särskilt hög i de flesta asiatiska länder, som Kina och Japan, och dessutom har dessa valutor utvecklats svagt, så där har svenskarna fortfarande en stark köpkraft. Ett tips från Tommy von Brömsen är att boka resan och börja spara i tid – och i rätt valuta.  – Det kan vara smart att spara i den valuta som man ska använda på semestern. Då är man inte lika utsatt för risken att kronan försvagas fram till resan.  I respektive land sedan januari 2023.   källa:SEB

Här är länderna som blivit billigare att resa till som svensk


En svensk McDonalds-restaurang har blivit viral på sociala medier. Restaurangen, som ligger i Sälen, har fått miljonvisningar på när turister beställer mat – med skidorna på.  I slalomsammanhang går det ofta att skönja en och en annan bar mitt i backen. Men i Sälen har man sedan 1996 en McDonalds-restaurang där man kan beställa i en så kallad ”McSki”.   Anledningen till att restaurangen nu blivit viral beror på att man har fått en stor grupp av utländska turister till skidorten, förklarar Skistars pressansvariga Linda Morell för brittiska tidningen The Telegraph.  Kunderna åker fram till en lucka där de betalar och hämtar sin mat. Allt utan att ta av sig skidorna. I ett av klippen som blivit viralt kan man se en kvinna glida fram på en snowboard för att hämta upp sin påse mat. Mustafa Ghannam driver den alpint anpassade McDonalds-restaurangen i Sälen. Han säger till The Telegraph att restaurangen alltid har varit populär, men att intresset nu har exploderat.  – Den här säsongen har varit fenomenal på grund av alla utländska turister som besökt oss. Många av klippen som sprids på sociala medier har flera miljoner visningar, säger han.  Linda Morell på SkiStar säger till tidningen att det är ett mer gynnsamt läge för turister att åka skidor i Sverige än i till exempel Alperna.  – Vi ser att fler turister från utlandet söker sig hit nu när kronan är så låg. Till exempel så har vi rekord i antalet britter som besöker våra anläggningar, säger hon till The Telegraph.  En annan Sälen-veteran är den 20-åriga skidläraren Matilda Håkansson som vallfärdat till skidorten ända sen hon var liten.  – När jag var liten så var det alltid speciellt att använda luckan på utsidan, säger hon.  Hennes kollega, Rasmus Månsson, säger till The Telegraphs reporter att han fått de virala klippen skickade till sig av vänner.  – Folk skickade klippen och tyckte att det var väldigt coolt att jag bodde här. Det som får dem att häpna är ju för att det finns inte en sån här McDonalds någon annanstans i världen.  Ett av klippen som spridits mest i sociala medier var arrangerat av SkiStar självt, enligt Mustafa Ghannam.  – Kreatören är en influencer och var hitbjuden av SkiStar tillsammans med andra nederländska influencers. Det är varför nästan åtta miljoner har sett klippet, säger han till The Telegraph.

McDonalds-restaurangen i Sälen blir viral


Berättelserna i Tove Lifvendahls reportage från Rosengård tål att upprepas: det finns en väg tillbaka från förortens utanförskap. I dag är de före detta stenkastarna socionomer, mellanchefer och lägenhetsägare. Det var beundransvärt och ambitiöst redan då, år 2003. Tove Lifvendahl, då nyligen avgången ordförande för Muf, ville lära sig mer om integrationsfrågorna. Hon gick till roten, och flyttade under fem veckor till det som då var typexemplet på förort – Rosengård (detta trots att området rent geografiskt är en stadsdel i Malmö).  Tanken var att hon skulle lära känna miljön, och särskilt det kommunala fastighetsbolaget MKB:s okonventionella metoder för att göra den tryggare. Så blev det inte riktigt. Rosengård, som redan då var vant vid att stå insprängt på löpsedlarna, blev föremål för nya rubriker när tre pojkar kastade sten på en byggarbetare som arbetade på Apelgårdsskolan.  Det som skulle bli en kort rapport till Timbro blev, när hon ändå var där, till slut boken ”Vem kastar första stenen?”. I den intervjuar hon eleverna på Apelgårdsskolan, de yngre barnen på fritidsgården, föräldrarna, civilsamhället, politikerna. Hon ägnar sedan bokens andra hälft åt analys och förbättringsförslag. Skatter ska sänkas, svarta jobb bör bli vita, språket är en viktig nyckel. Vissa moderata sanningar har klarat tidens tand. Andra, som tesen att vi ”måste acceptera att människor vill bo i Sverige utan att känna sig svenska”, har det inte. Tio år senare åkte hon tillbaka, denna gång för att prata med ungdomarna som ett decennium dessförinnan hade varit med om stenkastandet. Det resulterade i ”I rörelse. Möten i Rosengård 10 år senare”. Tove Lifvendahl hade inte bara gått till roten, hon hade följt upp ungdomarna och sett att även rötterna från Rosengård kunde ge frukt. ”Nyfikenheten blev för stor”, ger Lifvendahl, nu politisk chefredaktör i SvD, som skäl till varför hon återvänt ännu en gång. I ”Tillbaka till Rosengård” träffar hon sju av malmöiterna hon mötte som tolv- till femtonåringar 2003. Den här gången är förslagen medvetet få, analysen nära obefintlig. Fokus ligger på individerna, deras livsöden och lärdomar. Lifvendahl ska ha en eloge för att hon arbetat så långsiktigt, att hon så konsekvent hållit fast i och följt upp nyfikenheten. Men ibland blir gränsen mellan uppföljning och upprepning för svag. Det är sällan det är positivt att en text är repetitiv. Men i fallet ”Tillbaka till Rosengård” känns det nyttigt och betryggande att få läsa samma sak gång på gång. Kontentan från alla sju som Lifvendahl intervjuat till det hon påstår ska bli hennes sista bok om Rosengård är densamma: det blev bra till slut. Solskenshistorierna upprepar sig – två blev socionomer, andra mellanchefer, de flesta har partner och barn. Alla förutom en, Fatima, har flyttat från Rosengård. Frågorna om hur uppväxten präglat en, om Sveriges styrkor och svagheter, och om vad som påverkar och avgör en människas livsöde upprepas även de. Svaren är övergripande desamma, och dessutom bekant balsam för den borgerlige: Mångfald är en styrka. Sverige är (för) fyrkantigt. Föräldrarna är viktiga, så viktiga. Och lärarna förstås! För att inte glömma drivkraften. Och när vi ändå är igång är det dåligt med skärmar. Samtidigt slår det repetitiva ibland över till det negativa. Citat kan pågå i flera sidor och hela stycken är bara en mening omformulerad

Recension: Tove Lifvendahls Tillbaka till Rosengård


Icas övertagande av tre Hemköpsbutiker i Stockholm ökar kedjans marknadsdominans rejält längs den röda tunnelbanelinjen. I Hornstull innebär skyltbytet att Icas marknadsandel växer från 30 till 90 procent. Tre Hemköpsbutiker i Stockholm har under februari bytt skylt till Ica. Bakgrunden är att de handlare som drivit butikerna har valt att lämna Axfood för att i stället bli Ica-handlare.  Lokalt får skyltbytet stora konsekvenser, något som väckt intresse från Konkurrensverket. Icas marknadsandelar ökar markant, visar en uträkning från analysföretaget Prospect Mapping som SvD tagit del av.  – Ica får en helt klart dominerande ställning i området, säger Stefan Nordin, vd för Prospect Mapping.   Hemköpsbutiken i Hornstull är numera en Ica Kvantum.  Icas andel ökar i Hornstull Enligt företagets uträkning ökar Icas marknadsandel i området från nära 30 till 90 procent. Analysen utgår från hur konkurrensen ser ut lokalt, cirka 15 minuters promenadväg från Hornstullsbutiken.  – Den här butiken som nu blivit en Ica är stor i jämförelse, ovanligt stor för att vara en butik i innerstan. Säljytan är den största i området, hela tretusen kvadrat. Och läget vid tunnelbanan är bra, säger Stefan Nordin.  Butiken har en årlig omsättning på 235 miljoner kronor vilket i sig innebär en marknadsandel på 57 procent i Hornstull. Sedan tidigare hade Ica två mindre butiker, som tillsammans har 32 procent av marknaden.  Marknadsandelarna är beräknade utifrån omsättningen hos de olika matbutikerna i området.   Av 17 butiker i området har numera 8 stycken Ica-skyltar. Bolaget innehar därmed 70% av den totala säljytan om 13 800 m². Grafik: Liv Widell. Källa: Prospect mapping Vad situationen betyder för matpriserna i området vill inte Stefan Nordin spekulera i. Inte heller går det på förhand att säga något om hur de tidigare Ica-butikernas försäljning påverkas av att områdets största butik numera också är en Ica.  Det är inte bara i Hornstull som Ica kapar åt sig av marknadsandelar i Stockholm. Hemköp Telefonplan har blivit en Ica Nära och Hemköp Sjövikshallen vid Liljeholmskajen heter numera Ica Sjövikshallen.  Analysföretaget har tagit fram siffror över hur Icas marknadsandelar förändrats med de två nya butikerna, både i området kring Telefonplan och i Liljeholmen.  Ica växer även runt Liljeholmen Butiken i Telefonplan ligger strategiskt nära tunnelbanan och omsatte runt 67 miljoner kronor om året när den var en Hemköpsbutik. Utifrån den omsättningen och de övriga butikernas försäljning i området beräknar Prospect Mapping att Icas marknadsandel stiger från 39 till 91 procent.  – Det är en hög siffra, säger Stefan Nordin. Så stor del av marknaden får inte Ica i området runt Liljeholmen, även om deras andel växer även där – från 61 till 75 procent, enligt analysföretagets beräkning.   De tre butikernas skyltbyte ger ökade marknadsandelar för Ica även om man undersöker ett lite större område. Prospect Mapping har tittat på hur dagligvarujättens ställning förändrats längs med röda linjen – från Hornstull till Telefonplan. Den beräkningen visar att Icas andelar av marknaden går från 47 till 78 procent.     – De får en väldigt stark marknadsandel i hela området, säger Stefan Nordin. Ica-handlarna konkurrerar Och jämför man med Icas marknadsandel i resten av Sverige så sticker ovan nämnda områden ut. Enligt siffror från Prospect Mapping delas marknaden av Ica med 49 procent, Axfood med 22 procent, Coop med 19 procent. Lidl har 5 procent och övriga 5 procent delas av andra fristående matbutiker.  Kalle Fahlin, chef för butiksnät och etablering på Ica Sverige framhåller i en kommentar till SvD att Ica-handlarna alltid konkurrerar med varandra

Ica tar över Hemköp butiker – ökar dominansen i Stockholm


Det behövs fler insatser i samhället för att minska lidande och dödsfall bland drogberoende människor. Att införa brukarrum kan vara ett viktigt steg på vägen för den som behöver hjälp, skriver liberala politiker.  Narkotikan är utbredd i Sverige, och även om bruket är mindre än i andra jämförbara länder, är dödligheten hög. Antalet dödsfall har även ökat över tid. Bara under förra året dog hundratals människor i Sverige. Varje dödsfall som orsakas av narkotika är en tragedi för den enskilde och dess anhöriga. Den svenska narkotikapolitiken har inte förmått förhindra att människor drabbas hårt och far illa av drogberoende. Det är ett stort misslyckande för hela vårt samhälle.  Nyligen presenterades Narkotikautredningen, som föreslår en rad förslag med fokus på förebyggande, skadereducering och god vård vid skadligt eller beroende bruk av narkotika. Liberalerna delar uppfattningen om att skadereduceringen av narkotika och lågtröskelverksamhet måste få ta en större plats inom hälso- och sjukvården men även i samhället i stort. Även den så kallade samsjuklighetsutredningen presenterade liknande föreslag. Det vi gör i dag är inte tillräckligt. Det behövs fler insatser för att minska lidande och dödsfall. Liberalerna har därför föreslagit att en försöksverksamhet ska genomföras med brukarrum i Västra Götaland.  Ett brukarrum är en plats där personer med skadligt beroende kan inta narkotika som de själva köper och tar med. Där kan brukaren använda narkotikan utan att riskera ett polisiärt ingripande. I Oslo har man sedan 2005 ett särskilt brukarrum där utsatta människor får ta sina droger i en trygg miljö. Där har personal kunnat förhindra dödsfall år efter år. Vårt grannland har likt oss ett kriminaliserat bruk och innehav för eget bruk, men det finns skillnader och dessa handlar om brukarrum och en lägre dödlighet. I dag har drygt en tredjedel av EU:s medlemsländer brukarrum. Brukarrum leder inte till ökad användning av narkotika eller risktagande, enligt studier som Narkotikautredningen hänvisar till. Däremot visar forskningen tydliga fördelar med brukarrum: Det minskar överdosrelaterade skador och osäkra användarbeteenden; underlättar för vård och stöd för personer som använder narkotika samt avlastar akutsjukvården. Den som behöver hjälp behöver få vård snabbt och ett brukarrum kan vara ett viktigt steg på den vägen. Den som blir beroende av narkotika förlorar sin frihet och många människor far fruktansvärt illa. Vi behöver tänka om i Sverige. Målet måste vara att rädda liv, förhindra lidande och öka människors värdighet. För vi kan inte fortsätta att se på hur Sverige misslyckas med att rädda liv och ge människor hjälp till en bättre hälsa. Här är brukarrum en viktig insats och en försöksverksamhet kan bidra till att öka kunskapen om skattereducering. Vi behöver en socialpolitik och en hälso- och sjukvård som är grundad på kunskap och beprövad erfarenhet. Det är hög tid för en modern och human politik som kan rädda liv och minska skadorna av narkotika. Pär Lundqvist (L)
regionråd i opposition i Västra Götaland
Jakob Olofsgård (L)
riksdagsledamot och folkhälsopolitisk talesperson

L: Sverige bör tillåta brukarrum för narkomaner


En ordförande i en bostadsrättsförening undrar hur man ska hantera sambor som äger lägenheter. Vad händer vid separation eller när någon dör? Familjeavdokaten reder ut. Fråga: Vi har i vår bostadsrättsförening flera sambopar som innehar bostadsrätter som bostadsrättshavare och som anmält i lägenhetsregistret att äganderätten i parförhållandet ska fördelas enligt viss procentfördelning till exempel 20/80. I dessa fall har lägenheten i fråga från början anskaffats som parets gemensamma bostad. Vad händer med denna fördelning vid separation eller dödsfall om paret i fråga saknar avtal som anmäler att lagen om sambors gemensamma hem inte skall gälla? Gäller ändå ovan nämnda fördelning eller tar lagen om sambors gemensamma hem över och det därmed blir en likafördelning av den gemensamma bostaden? /Nyfiken ordförande Caroline Elander Knip: Den situation som du beskriver är vanligt förekommande. Det många sambor missar när de skriver in att ägandet till den gemensamma bostaden ska fördelas på annat sätt än med hälften var är dock att följa upp detta med ett samboavtal.  När sambor separerar eller då förhållandet upphör på grund av en av sambornas död ska det ske en bodelning mellan samborna. I denna bodelning ska bostad och bohag som är införskaffad för gemensamt bruk ingå, den så kallade samboegendomen.  Samboegendom ska i sin tur fördelas lika mellan samborna. I detta sammanhang saknar det betydelse om det endast är en sambo som har betalat för bostaden eller bohaget. Avgörande är om bostaden och/eller bohaget är införskaffat för att samborna ska nyttja dem gemensamt. I de fall där samborna har skrivit in en ägandefördelning avseende bostaden om exempelvis 20/80 men inte följt upp med ett samboavtal, enligt vilket sambolagens regler om likadelning inte ska gälla, innebär det därför att hela bostaden ändock delas lika vid en separation eller dödsfall. Sambolagen tar således över de ägandeförhållanden som eventuellt är registrerade hos bostadsrättsföreningen eller Lantmäteriet.  Vill samborna ha en fördelning i enlighet med andra andelar än 50/50 måste de således dels anteckna ägandefördelningen i bostadsrättsföreningens register, dels upprätta ett samboavtal. Vad slutligen gäller sambors arvsrätt ska kort nämnas att sambor inte ärver varandra. Vill sambor att den efterlevande sambon ska ärva den avlidne sambons andel av bostaden efter att bodelning har skett måste de upprätta ett testamente.

Familjeadvokaten: Vanlig miss sambor gör vid fördelning av ägande


Han är inte kär nog för att bli ihop. ”Hur kan jag hjälpa oss fram till en relation?” undrar Bunny. Att pressa någon till att uttrycka sin kärlek är aldrig fruktbart, svarar SvD:s psykolog. Fråga: Jag har i snart tre månader träffat en kille som jag har känt i flera år. Det uppstod tycke mellan oss när vi båda var i relationer, men det dröjde fram tills i somras, när vi båda äntligen var singlar, innan det blev något. Sedan dess har det gått snabbt, vi umgås nu varje dag och sover ihop varje natt. Jag har blivit kär, vilket jag har sagt till honom. I och med att vi började umgås bara en vecka efter att hans förra relation tog slut har han från start sagt att han inte är redo för en relation så snabbt. Men när vi gick från att bara ses sent på kvällen till att umgås hela tiden, mer än bara för sex, tycker jag att utgångsläget förändrades. Vi har om och om igen pratat om vår situation, och han menar att han inte är kär ”nog” för att bli ihop, men kär i mig på ”vissa sätt”. Han har tidigare haft lätt att bli kär och gått in i relationer snabbt, och nu säger han att han vill vara mer försiktig. Jag tror också att det spökar att han blivit lämnad flera gånger tidigare. Att han kanske undermedvetet är rädd för det, även om han inte säger det. Hur kan jag hjälpa oss fram till en relation? Kommer det att gå? Det är allt jag vill, men jag är också rädd att hantera situationen fel och minska chanserna för oss. Egentligen har jag inte bråttom, och han säger att han inte vill träffa någon annan. Men något skaver.  Vad ska jag göra? /Bunny Jenny Jägerfeld: Jag förstår att det skaver när du är kär i killen du träffar och gärna skulle vilja vara ihop med honom, medan han inte verkar befinna sig på samma nivå av förälskelse och engagemang. En sådan obalans kan vara svår och smärtsam att hantera.  Det är så klart begripligt om han inte känner sig redo för ett fast förhållande då hans förra tog slut så pass nyligen, något som han kanske fortfarande sörjer eller bearbetar. Kanske vill han inte lova något som han inte vet om han kan hålla? Och visst kan det vara så att det faktum att han blivit lämnad flera gånger bidrar till att han drar sig för att engagera sig för mycket, på grund av risken för att åter bli övergiven. Om någon eller båda av dina hypoteser stämmer kan det såklart vara så att han, med tiden, kan komma att öppna upp mer för dig och bli mer villig att satsa på er relation. Att pressa någon till att uttrycka sin kärlek eller till att bli ihop är dock aldrig fruktbart. Lättare att lämna förhållandet En sak som kan vara bra att fundera över är om han är intresserad av just dig. När man börjar bli kär i någon brukar man vilja veta allt om den personen. Vad personen känner, tänker, har varit med om och så vidare. Både det bra och det dåliga. Men om en person inte verkar så intresserad av ens förflutna, ens planer och mål, tankar och känslor, så ska man vara lite uppmärksam. Personen är visserligen tillsammans med en just nu, men om hen inte investerar något blir det lättare att lämna förhållandet när som helst.  Vissa människor vet att de älskar sin partner mer än vad partnern älskar dem. Somliga accepterar det för att få vara med den de älskar, andra hoppas på att partnerns känslor kan förändras över tid.  Hur då kär på ”vissa sätt”? Jag tror dock att det är bra att lyssna till vad han faktiskt har sagt. Han säger att han är kär på ”vissa sätt” men att han inte är kär nog

Att vara kär i någon som inte är kär tillbaka – psykologen svarar


En otroligt erfaren och skicklig politiker. Men oprövad som ledare. En sluten person. Men en stark personlighet. Julia Navalnaja tar upp Aleksej Navalnyjs fallna mantel. Frågan är om hon kan leda den ryska oppositionen. Julia Navalnaja är ingen duvunge. Det slår Stefan Ingvarsson, analytiker vid Utrikespolitiska institutet direkt fast. Den mediebild som Aleksej Navalnyj och Julia Navalnaja har visat av sin familj är en pr-kampanj, hävdar han.  – Hon spelade en roll på dessa bilder. Hon var hustrun som stod ett halvt steg bakom sin man,  gärna med handen på något av sina barns axlar, säger Stefan Ingvarsson, som jobbar vid institutets Centrum för Östeuropastudier. Han fortsätter: – De visade upp en modern rysk familj för att kontrastera mot Putin, där man inte vet om han har en partner och inte vet vilken relation han har till sina barn och barnbarn eftersom han aldrig talar offentligt om dem. Det är ett misstag att stirra sig blind på denna politiska pr, enligt Stefan Ingvarsson. – Där skiljer sig inte Ryssland från USA där Hillary Clinton framställdes som en stöttande hustru i Bill Clintons första presidentvalskampanj. Det är inte ovanligt i andra länder heller att porträttera väldigt kompetenta och välutbildade kvinnor på det här sättet. I stället är Julia Navalnaja en ”otroligt erfaren och skicklig politiker”, enligt Stefan Ingvarsson. – I verkligheten var hon sin mans talskrivare, främsta rådgivare och i vissa lägen hans stabschef. Hon har varit i centrum av den viktigaste politiska oppositionsrörelsen i Ryssland de senaste två decennierna. Han tillägger: – Men hon har inte frontat rörelsen, så som ledare är hon oprövad. Tar upp fallna manteln Alexej Navanyj dog i ryskt fängelse i fredags, enligt officiella källor. I måndags publicerade Julia Navalnaja en video på nätet där hon tar på sig rollen som hans efterträdare. Därmed tar hon stora risker, enligt Stefan Ingvarsson, som tror att Navalnyj och Navalnaja planerade för den här dagen. – Det är väldigt sannolikt att de övervägde alla tänkbara scenarier när han bestämde sig för att återvända till Ryssland. Jag är helt övertygad om att det tal hon lade ut på nätet var ett steg som de hade diskuterat tillsammans, säger han. Om huruvida Julia Navalnaja blir oppositionens ledare återstår att se, påpekar han. – Hon har en enorm potential som politisk ledare. Men vad det blir av detta, om hon lyckas vara en enande figur för alla krafter som strävar efter demokrati i Ryssland beror på hur hon agerar de närmaste åren, säger han. Carolina Vendil Pallin, som leder Rysslandsprogrammet vid Totalförsvarets forskningsinstitut FOI, uttrycker det så här: – Jag tror att det är omöjligt att i dag säga om Julia Navalnaja blir oppositionens ledare. Jag tror att oppositionen fortfarande är i chock och tacksam för att hon vill ta en roll. – En viktig del av Navalnyjs rörelse var kampen mot korruption, FBK. Det kan mycket väl bli så att hon tar över den verksamheten till att börja med, fortsätter hon. Väldigt sluten person Det finns många andra oppositionsledare, både sådana som är fängslade i Ryssland och sådana som lever i exil. – Men det är svårt för någon av dem att mäta sig med Navalnaja. Det symboliska värdet av mordet på hennes man ger henne enorm tyngd och trovärdighet, säger Stefan Ingvarsson. Carolina Vendil Pallin påpekar att det är annorlunda att vara oppositionsledare i Ryssland jämfört med inom västliga politiska system. – Den som är i opposition i Ryssland är emot hela det politiska systemet. Insatsen är mycket högre på båda sidor. Det kan ta lite tid innan vi ser vem som lyckas samla motståndet mot dagens politiska system, säger hon. Julia Navalnaja beskrivs av sina vänner som väldigt sluten, enligt Stefan Ingvarsson. Carolina Vendil Pallin betonar att Julia Navalnaja är en stark personlighet, precis som Aleksej Navalnyj var. – De var överens om att återvända till Ryssland. När Navalnyj fängslades deltog hon i protester mot hans fängslande

Julia Navalnaja har enorm potential som politisk ledare


Är personlighet enbart genetiskt betingad? I en ny tv-serie söker psykiatern Anders Hansen svar. I mitt arbete ser jag personlighetens starka roll i hur vi mår psykiskt – och hur den går att förändra. I SVT:s nya serie ”Din personlighet” frågar sig psykiatern Anders Hansen vad som gör oss till de vi är – och om det går att förändra sig. Han intervjuar en rad olika människor som säger sig vara introverta, neurotiska och även personer med personlighetssyndrom som narcissism. Vi får höra David Lagercrantz, Greta Thunberg, Marianne Mörck och flera forskare ge insikter om hur personligheten präglar livet, på ont och på gott. Forskare har sedan länge kunnat konstatera att omkring 50 procent av det som utformar personligheten är genetiskt betingat. Genom studier av miljöfaktorer vet man att vissa aspekter av uppväxten spelar stor roll. En trygg och kärleksfull barndom eller traumatiska upplevelser spelar förstås roll. Länge trodde man att det framförallt var de första 5–7 åren och föräldrarna som var betydelsefulla men senare forskning visar att personligheten fortsätter att formas och att andra miljöfaktorer samt slumpen spelar stor roll. Personlighetens ”Big Five” Det mest välkända personlighetstestet, som haft stort inflytande inom psykologi och psykiatri, är femfaktormodellen som lyfter fram fem tydliga personlighetsdrag – ”The big five”. Men går det verkligen att ändra, säg en starkt neurotisk, personlighet? Vissa drag gör ju onekligen livet svårare och det vore skönt att dämpa dem. Det har gjorts hundratals studier som undersökt effekten av psykologiska behandlingar. Där ses en tydlig trend, oavsett behandlingsmetod, som visar minskad neuroticism, i synnerhet minskad känslomässig instabilitet, för de som gått i psykologisk behandling.   Narcissist blev ”mer sig själv” Patienterna på mottagningen där jag jobbar, personlighetsprogrammet på Psykiatri Sydväst, försöker ändra på aspekter av sin personlighet eftersom det är där deras problem finns. De har till exempel starka narcissistiska drag eller lider av sina tvära känslokast och har fått diagnosen borderline. De som har bra effekt av den psykologiska behandlingen beskriver ofta att de både fungerar och mår mycket bättre, men jag tror inte att någon av dem skulle säga att de blivit en ”annan person”. En patient med narcissism uttryckte det som att hen var ”mer sig själv nu, när det inte blir lika mycket ilska och konflikter, fler sidor av mig kan komma till sin rätt”. Det är en bra beskrivning.  Vi kommer att ha liknande känslor och tankar, men när förmågan att välja hur man agerar på dem ökar och vi börjar bete oss på nya sätt, kan vi upplevas ganska förändrade. Lugnare, bättre på att förstå andra, mer närvarande eller mindre ängsligt undvikande. Svårast ändra det skamfyllda Särskilt utmanande är det att ändra på aspekter av sin person som man skäms för eller inte vill kännas vid. Så är det för de som har tydliga narcissistiska personlighetsdrag – starka tendenser till skrytsamhet, avundsjuka eller förakt, som ofta reagerar med ilska och motangrepp vid kritik. Första utmaningen är att stå ut med idén att ”jag orsakar problem och min personlighet är en del i det”. Den personen får träna på att inte reflexmässigt slå från sig, att inte slå tillbaka eller lösa problem genom att bryta kontakten. Denna typ av förändringar är en av de svåraste saker en människa kan göra. Att behöva vara uppmärksam på sina reaktionsmönster. Att aktivt gå emot känslor och impulser. Att höja blicken i en jobbig situation och tänka ”Oj, vad händer med mig nu? Vad arg jag blev. Vad vill jag göra nu?” Man kan välja beteenden Det går inte att ändra på känslor direkt. Däremot kan man välja sina beteenden

Går det att ändra sin personlighet? – psykiatern reder ut


Åklagare har inlett en förundersökning om Sameh Egyptsons kritiserade avhandling om Muslimska brödraskapet och Islamiska förbundet i Sverige. ”Jag kommer att driva det till Europadomstolen”, säger Egyptson.  Avhandlingen ”Global politisk islam? Muslimska brödraskapet och Islamiska förbundet i Sverige” lades fram vid Lunds universitet i februari förra året. Där namngav författaren Sameh Egyptson en rad personer som verksamma i Islamiska förbundet i Sverige eller dess underorganisationer. Den ifrågasatta tes som avhandlingen driver är att Islamiska förbundet utgör en svensk gren av Muslimska brödraskapet - och att politisk islam därmed infiltrerat Sverige. Vissa av de namngivna menar att de namngivits felaktigt.  Efter disputationen i februari 2023 kom flera anmälningar till Överklagandenämnden för etikprövning, Önep. Enligt anmälningarna har Egyptsons forskning hanterat ”känsliga personuppgifter och personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar domar i brottmål”, skriver nämnden och lägger till att forskningen saknar etikprövningstillstånd för att hantera den typen av uppgifter.  I november förra året beslutade Önep att anmäla Egyptsons forskning till åklagare. Nu har åklagare Pia Björnsson vid Malmö åklagarkammare beslutat att inleda en förundersökning. Förundersökningen fokuserar på frågan om det fanns tillstånd till forskningen snarare än på innehållet, säger Pia Björnsson till SvD.  I sina yttranden till Önep skriver handledaren Mika Vähäkangas och prefekten Alexander Mauritz att forskningen inleddes redan 1999, då nuvarande regler för etikprövning inte fanns.  – Det stämmer att vi saknar etikprövningstillstånd. Vi anser att den här avhandlingen registrerades innan lagen utfärdades, säger Sameh Egyptson till SvD.  Önep skriver också att det i avhandlingen framgår att Egyptson gav upp sitt första forskningsområde år 2004, och att det år 2013 förvandlades till en helt nytt projekt med nya frågeställningar, även om de till del byggde på samma källor som tidigare.  Enligt Alexander Mauritz yttrande är det dock inte ovanligt att revidera sin forskningsfråga. Han skriver också att typen av källmaterial varit detsamma under hela projektet.  När det gäller hanteringen av känsliga personuppgifter säger Sameh Egyptson:  – Vi anser att om man själv är med i en politisk organisation, själv är en del i det och har styrelseuppdrag, är det inte känsliga personuppgifter. Det anser jag fortfarande och jag kommer att driva det upp till högsta nivån, till Europadomstolen. Det kan jag lova åklagaren.  I nuläget finns ingen misstänkt för brott. Om ett brott begåtts är det inte klart vem som är ansvarig, om det är Egyptson, hans handledare eller någon annan.  – Det är en del av utredningen, säger Pia Björnsson.  När Egyptson disputerade i februari 2023 med doktorsavhandlingen var intresset för den kontroversiella avhandlingen redan stort. Lunds universitet fick flytta från en liten hörsal till en stor aula, och ändå rymdes inte alla. SvD pratade då med ”Omar”, en av dem som menar att han pekats ut felaktigt i avhandlingen. Egyptson medger att Omar fick en felaktig titel, och det felet finns också med i avhandlingens ”errata”. Men enligt Omar var skadan ändå skedd. Han sa till SvD att utpekandet får allvarliga negativa konsekvenser för honom. Till exempel kan det bli problem att resa till länder i Mellanöstern där Muslimska brödraskapet är förbjudet. – Man kan bli gripen, man kan bli torterad, man kan bli avrättad. Vi pratar om länder som Egypten, Syrien och Saudiarabien, sa Omar till SvD. Omar heter egentligen något annat.

Förundersökning inledd mot Sameh Egyptsons kritiserade avhandling


Sverige skänker en dryg tredjedel av sina stridsbåt 90 till Ukraina. De ska användas till att säkra handelsrutter och kontrollera kustnära områden, menar experter. Men också till landstigningsräder mot ryssarna på floden Dnepr. På tisdagen presenterade regeringen ett nytt stödpaket till Ukraina. Det är det femtonde i ordningen och hittills största på totalt 7,1 miljarder kronor. Förutom artilleriammunition till ett värde av två miljarder kronor, luftvärnsystem och andra vapen skickar regeringen marina resurser för att hjälpa Ukraina att vinna kriget mot Ryssland. Det handlar om tio stridsbåt 90, 20 gruppbåtar som är mindre snabbgående motorbåtar som också kallas G-båt, samt undervattensvapen. Exempel på det senare kan vara minor, försvarsladdningar, sjunkbomber och undervattensdrönare. Totalt motsvarar det marina stödet drygt 1,1 miljarder kronor.  Stödet kommer efter att Ukraina sänkt ryska kryssare, stora transportfartyg och robotkorvetter i Svarta havet. När ryska fartyg trycks längre ut till havs ökar behovet för Ukraina att kunna hålla kontroll över kustnära områden.  Där kommer stridsbåt 90 väl till hands, menar Hans Liwång, docent i militärteknik vid Försvarshögskolan och forskare i marina system på Kungliga Tekniska Högskolan (KTH). – De kan ta sig fram på begränsat djup, är tåliga i områden med grunt vatten och kan landsätta personal snabbt. De kan även transportera mindre robotsystem och är lätta att navigera och kommer snabbt att kunna användas av personal i Ukraina, vilket är en viktig komponent, säger Hans Liwång. Underlättar räder mot Krim Även om Rysslands invasionskrig i Ukraina till stor del är ett landkrig, har krigföringen i Svarta havsområdet blivit allt viktigare. Därför är det svenska marina stödet också på sin plats för att kunna bidra till att Ukraina kan säkra handelsrutter. Det menar Peter Haldén, docent och universitetslektor i krigsvetenskap vid Försvarshögskolan. – Man vill minska Rysslands möjlighet att blockera viktig export, som till exempel spannmål, från Odessa. Dessutom är Krim ett stort mål för Ukraina. Så även om krigföringen i Svarta havet hamnat lite i skymundan är det en väldigt viktig komponent, säger Peter Haldén. Genom de svenska båtarna ökar Ukrainas möjlighet även till kustförsvar och landstigningsräder mot annekterade Krim, menar han.  Dessutom kan de bidra till flodkrigföringen på floden Dnepr där ryska styrkor i nuläget håller sydöstra flanken, vid Zaporizjzja och ner till Cherson.  – Med hjälp av de här båtarna kan ukrainarna bevaka områden längs med fronten och flytta personal snabbt från en plats till en annan, säger Hans Liwång. Blir viktigt för Ukraina framgent Att Sverige nu skänker stridsbåtar handlar också om vad svenska försvaret kan avvara. Sverige har 27 stycken stridsbåt 90, enligt siffror från Försvarsmakten. Att Sverige nu skänker drygt en tredjedel av dessa ska ses som ett viktigt substantiellt bidrag snarare än ett problem, enligt Hans Liwång på KTH. – Sverige har byggt upp cirka 150 stridsbåtar som inte är operativa, så det finns fler i statens ägo än de 27. Man kan tänka sig att det är lättare att återta några av dem och avvara dessa tio till Ukraina än vad det är att skänka mer av annat som vi redan skänkt, säger han. Hur stor hjälp är detta för Ukraina? – Jag tror inte det kommer förändra hela läget för Ukraina, men den marina komponenten är en viktig del. Att kunna verkställa operationer med båtar är också viktigt för Ukraina framgent för att kunna hålla sina positioner och kunna agera om de når igenom ryska befästningar.

Stödpaket: Svenska båtar ska hjälpa Ukraina i kriget mot Ryssland


En extremt stark makrotrend för skönhet och hudvård. En extremt välkänd entreprenör. När andra bolag kämpar för sin överlevnad går sminkföretaget Caia mot strömmen. Nu hörs återigen rykten om en försäljning.  ”Skönhet är en upplevelse – och människor är besatta av att dela upplevelser.” Emily Weiss, grundaren av skönhetsmärket Glossier, står på scen i Las Vegas.  Året är 2018 och en uppmärksam publik vill veta hur hon lyckats slå sig in i den extremt konkurrensutsatta skönhetsindustrin från till synes ingenstans. Och med ett varumärke som först startade som en blogg. Weiss fortsätter med en insikt som låter enkel, men som kommer att beskriva den kommande vågen inom skönhetsindustrin: ”Människor tittar på andra människor och inte experter när de är i fasen av att upptäcka någonting.” Åren som följde blev tuffa för de varumärken som, likt Glossier, sålde sina produkter direkt till sina kunder. Det kallades för DTC – ”direct to consumer” – men en mindre eufemistiskt lagd person skulle kanske kalla det för ”postorder”. Att inte sälja via butiker hade länge låg status, men DTC-bolagen vände upp och ner på den föreställningen. Via pastellfärgade annonser på sociala medier kunde man nu köpa allt från stekpannor till rakhyvlar direkt ifrån en prydlig sajt – och få det hemlevererat.  På så vis kunde man kapa kostnader i mellanleden, och kontrollera kundupplevelsen från start till slut. Det fanns bara ett problem med DTC-modellen. Den tjänade sällan några pengar. Företag som Away (resväskor), Warby Parker (glasögon) och Allbirds (skor) tog in miljarder i riskkapital för att bygga sina positioner. Men i takt med att marknadsföringen blev allt dyrare började tillväxten sjunka. Pandemin försvårade leveranser av både råmaterial och produkter, och bolagen led ytterligare.  Ovan nämnda Allbirds börsnoterades i november 2021. Aktien har sedan dess sjunkit med över 96 procent. Det finns dock företag som går rakt emot denna trend. Och ett av de starkaste exemplen på hemmaplan heter Caia Cosmetics. Skönhetsmärket med Bianca Ingrosso i spetsen som nu, enligt uppgifter i Breakit, ryktas vara till salu. Bolaget har inte kommenterat ryktet. Caia Cosmetics är även de ett DTC-bolag. Men till skillnad från många andra är de både snabbväxande och lönsamma. Rörelseresultatet för 2023 uppges i Breakits text ligga strax under 200 miljoner kronor. Sedan 2020 ägs Caia till 60 procent av riskkapitalbolaget Verdane. Vad har Caia lyckats med, som så många andra i branschen inte klarat av? Två saker sticker ut. Den första är en extremt stark makrotrend för skönhet och hudvård. Intresset letar sig långt ner i åldrarna, där 11-åringar nu önskar sig ansiktskrämer i julklapp.  Kategorin har således expanderat till en större målgrupp, men även blivit mer avancerad. I Tiktok-videor talas det om hudvårdsrutiner med många olika steg, och således många olika produkter. Det blir fler som köper, och de som köper handlar allt mer. Kosmetik följer samma trend. Fenomenet ”GRWM” – ”get ready with me” – är enormt på Tiktok. Det består av videor där unga tjejer visar hur de sminkar sig medan de berättar något om sina liv.  Hashtaggen #GRWM har i skrivande stund över 10 miljoner videor. Hur kosmetiken och hudvården används blir till ett slags innehåll som inte primärt syftar till att sälja produkter. Men det är inget stort tankesteg att tro att fenomenet indirekt gör även detta. Smink har blivit till underhållning. Det andra som sticker ut är svårare att återskapa. Det handlar om Bianca Ingrosso själv. En extremt välkänd influencer och nu även entreprenör som underhåller såväl i egna sociala kanaler som i en talkshow på tv

Caia Cosmetics går mot trenden – trumfkortet: Bianca Ingrosso


Magdalena Andersson träder med sitt agerande alltmer fram som en utpräglad demagog – en tack och lov ganska udda företeelse i svensk politik. Att det inte går hem hos väljarna får man betrakta som ett sundhetstecken. Det är en nattsvart bild av Sverige som framträder i en debattartikel av Magdalena Andersson i den tyska tidningen Vorwärts (19/2): Genom samarbetet med SD har den svenska borgerligheten ställt landet på randen till ett auktoritärt maktövertagande, menar S-ledaren. Artikeln är ett halsbrytande drag av Andersson, givet att hon själv fortfarande står knädjupt i affären Jamal El-Haj. Säga vad man vill om den svenska borgerlighetens umgänge, men man drar ändå gränsen en bit från jihad. I sin artikel kastar Andersson dessutom än en gång bensin på den pågående desinformationskampanjen mot Sverige, genom att tillskriva Jimmie Åkesson ett felaktigt citat om att alla moskéer bör rivas (han talade om moskéer som sprider extremism). Det har nu ändrats i texten och Anderssons stab har valt att skylla felet på översättaren – trots att Andersson kan tyska. Samma stab valde förra veckan att skylla på DN:s reporter Lina Lund, när Andersson i en intervju insinuerade att den borgerlige opinionsbildaren Henrik Jönsson kunde vara finansierad av Ryssland. Lina Lund hade samtalet på band, och kunde visa att oppositionsledaren verkligen gett sig på en misshaglig röst på det sättet. (Henrik Jönssons verksamhet har finansierats genom eget företagande och crowdfunding.) I Verian (tidigare Sifo) har Andersson tappat en tredjedel av sitt stöd, från 62 procent i samband med invasionen av Ukraina, till 42 procent i dag.  Men i Vorwärts larmar Andersson om att representanter för det svenska regeringsunderlaget ”aktivt ifrågasätter journalisters legitimitet, när dessa kritiskt granskar makthavare” – bara dagar efter sitt eget angrepp på Jönsson. Anderssons agerande har på kort tid raserat mycket av det förtroende hon åtnjöt som Sveriges första kvinnliga statsminister. I Verian (tidigare Sifo) har Andersson tappat en tredjedel av sitt stöd, från 62 procent i samband med invasionen av Ukraina, till 42 procent i dag. Tidigare fanns det också en tydlig ”Magdalena-effekt” bland högerväljare, med högt förtroende för S-ledaren särskilt bland borgerligt sinnade kvinnor. Denna effekt är nu så gott som utraderad, noterar analysföretaget Infostat. Magdalena Andersson träder med sitt agerande alltmer fram som en utpräglad demagog – en tack och lov ganska udda företeelse i svensk politik. Att det inte går hem hos väljarna får man betrakta som ett sundhetstecken för den demokrati som Andersson uttrycker sådan oro över.

Magdalena Andersson tappar väljarnas förtroende