Alec Baldwin bryter tausheten etter at en filmfotograf døde og regissøren ble skadet. Han sier at han samarbeider med politiet for å finne ut av hva som skjedde da skudd fra hans rekvisittvåpen tok livet til kollegaen.  – Det finnes ikke ord som kan uttrykke mitt sjokk og min sorg vedrørende den tragiske ulykken som tok livet til Halyna Hutchins, en kone, mor og dypt beundret kollega. Jeg samarbeider fullt ut med politiets etterforskning for å finne ut av hvordan denne tragedien hendte, skriver han på sin Instagramkonto.  Alec Baldwin (63) skriver også at han er i kontakt med Halynas ektemann:  – Jeg har kontakt med ektemannen hennes, med tilbud om min støtte til ham og hans familie. Hjertet mitt er knust for hennes mann, sønnene deres og alle som kjente og elsket Halyna. Det var skudd fra Alec Baldwins rekvisittpistol som tok livet av den prisbelønte filmfotografen Halyna Hutchins (42).  Den fatale tragedien skjedde under innspillingen av westernfilmen «Rust» på Bonanza Creek Ranch i Santa Fe.  Regissør Joel Souza (48) ble også skadet. Han er imidlertid skrevet ut av sykehuset. Hutchins enkemann i Santa Fe Halyna Hutchins ektemann, Matthew, sier til New York Post at han har vært i kontakt med Balwin. Matthew, som kun er omtalt med fornavn, sier videre at Baldwin er «veldig støttende».  Ifølge New York Post er enkemannen, som var gift med Hutchins i 16 år, tilstede i Santa Fe med deres ni år gamle sønn.  – Det er så mange ubesvarte spørsmål, sier Hutchins svigermor, Therese Hutchins til avisen - som legger til at hun var en «herlig, ung kvinne».  New York Post skriver også at den offisielle dødsårsaken ikke vil bli kjent før obduksjonen er klar. Det vil typisk ta seks uker, ifølge en talsperson avisen har snakket med.  Støtte fra familien Baldwins datter, Ireland, skriver i en story på Instagram at hun kunne ønske hun kunne klemme faren ekstra hardt i dag.  Hun skriver også:  – Min kjærlighet og støtte går til Halyna Hutchins familie og venner.  Også Baldwins bror, Stephen Baldwin, har uttalt seg på sin Instagramkonto der han ber følgerne om å be for alle de involverte etter den «tragiske ulykken».  Skarp ammunisjon Politiet har ikke uttalt seg om hvilket våpen eller hva slags ammunisjon som ble brukt.  Men i en sak fra Indie Wire, hvor de referer til en mail fra fagforbundet for blant annet filmteknikere, har det kommet frem at våpenet som ble brukt skal ha inneholdt skarp ammunisjon.  Mailen skal de ha sendt til sine medlemmer etter tragedien på filmsettet i New Mexico.  Det er uklart om det var én eller flere kuler inni våpenet.  Filmvåpen-ekspert Pål Morten Hverven sa til VG fredag formiddag at man aldri benytter seg av skarp ammunisjon i filmproduksjoner. – Løsammunisjon kan også være dødelig, men da på svært nært hold og da snakker vi centimeter, sa han.  Det er ikke bekreftet fra politiet at det er snakk om skarp ammunisjon.  I mailen til fagforbundet understrekes det at den som var ansvarlig for rekvisitter ikke var medlem i fagforeningen ved navn IATSE Local 44.  (The International Alliance of Theatrical Stage Employees)  Innspilling stoppet Juan Rioes, talsperson for sheriffkontoret i Santa Fe, har ifølge New York Times uttalt at skytingen skjedde under en scene, som enten ble filmet eller var en øving.  Hendelsen skjedde torsdag rundt klokken 13.50 amerikansk tid.  Innspillingen av filmen er stoppet på ubestemt tid.  SE: Videoen under viser filmsettet hvor Baldwin avfyrte skudd ved et uhell  Politiet har uttalt at de etterforsker saken og avhører vitner. De undersøker hvordan våpenet kunne avfyres, og hva slags ammunisjon som eventuelt ble brukt. Ingen er så langt siktet i saken.

Baldwin bryter tausheten:  - Det finnes ikke ord


VESTFOLD TINGRETT (VG) Det var tre venner som fant Thea Braavold drept i sitt hjem i Sandefjord. De oppsøkte henne fordi hennes nå drapstiltalte kjæreste skal ha fortalt en av dem at Thea var død.  Den dramatiske nødsamtalen som ble ringt inn etter at vennene dro hjem til Braavold ble spilt av i retten mandag.  – Dere er nødt til å komme med en gang!  Det sier Thea Braavolds venninne da hun ringer søndag ettermiddag 2. februar i fjor. Synet som møtte henne og to andre venner i leiligheten levner ingen tvil om at 31-åringen var drept.  «Er du helt sikker på at personen er død?» spør operatøren.  «Ja», svarer venninnen og forklarer hva det er de har sett.  Thea Braavold ble utsatt for massiv vold, ifølge tiltalen ved bruk av en kniv eller annen skarp gjenstand.  Vennene hadde på forhånd forsøkt å få tak i avdøde og var bekymret henne. De hadde forsøkt å ringe henne, og i tillegg hadde en av vennene hatt besøkt av den tiltalte mannen søndag formiddag.  – Tiltalte hadde vært på besøk hos ham mellom klokken 10–12 og da sa tiltalte at Thea var død. Det var bakgrunnen for at de var bekymret, sier aktor Anne M. Katteland i sitt innledningsforedrag.  Hun viser til at tiltalte har gitt uttrykk for at han ønsker å forklare seg, men at han likevel har forklart seg i svært liten grad for politiet.  – I sin forklaring har han knyttet noen bemerkningen rundt en tidligere dom, hvor han ble domfelt for et drap i Arendal. Han har sagt at drapet på Thea har noe med dette drapet å gjøre. Bevistemaet er ikke om det er et drap, men om vi har tiltalt rett gjerningsperson, sier Katteland.  Nekter straffskyld Tiltalte nektet straffskyld da rettssaken mot ham startet i Vestfold tingrett mandag morgen.  Han ble ført inn i retten iført en såkalt «body-cuff», som hindrer bevegelsesfriheten. Etter anmodning fra forsvarer ga retten tiltalte lov til å slippe å bære denne under hovedforhandlingen.  Thea Braavold (31) ble funnet brutalt drept i sitt hjem i Sandefjord om ettermiddagen 2. februar i fjor.  Den tiltalte mannen ble samme ettermiddag pågrepet i en garasje, etter at en mann hadde ringt inn til politiet og fortalt at det satt en fremmed mann i bilen hans i garasjen.  Ifølge tiltalen tas det forbehold om at det kan bli lagt ned påstand om forvaring med en tidsramme på 21 år, subsidiært dom på overføring til tvungen psykisk helsevern. Tidligere drapsdømt 46-åringen er domfelt ni ganger tidligere, og ble så sent som i 2018 løslatt etter å ha sonet en dom på 15 års fengsel for drap. Som en av flere, ble han dømt for å ha mishandlet en mann til døde. Retten mente han hadde en sentral rolle i drapet, og av de tiltalte ble han idømt den strengeste straffen. 46-åringen sonet drapsdommen fullt ut uten prøveløslatelse, og ble sluppet ut av fengsel i september 2018. Dette på tross av at Kriminalomsorgen mente at det ikke var sikkerhetsmessig forsvarlig å ha ham ute i samfunnet. Loven åpner derimot ikke opp for videre oppfølging fra deres side etter soningen er over.


Twitter-eier Elon Musk kunngjorde lørdag at den tidligere presidenten vil få komme tilbake til plattformen etter en avstemning blant brukerne. Kontoen ble gjenopprettet, men Trump selv hevder at han ikke har interesse av et comeback.  Rundt klokken 01.54 natt til søndag hadde 51.8 prosent stemt for at Trump skal komme tilbake, og like før klokken 02 skriver Twitter-eier Elon Musk at avstemningen er avgjort:  «Folket har talt. Trump vil bli gjeninnsatt. Vox Populi, Vox Dei.» Den siste setningen betyr «folkets stemme, guds stemme».  Tallet jevnet seg ut i forhold til tidligere på dagen, da 60 prosent av Twitter brukerne stemte «ja», ifølge CNBC.  Totalt deltok 15 millioner mennesker i avstemningen.  Trump sin Twitter-konto er nå gjenopprettet, men Trump selv har til gode å vise sin tilstedeværelse på plattformen. Trump: Ser ingen grunn til det Trump hadde lenge en av de største kontoene på plattformen, frem til han ble utestengt i forbindelse med stormingen av Kongressen 6. januar i fjor. I ettertid har ekspresidenten forholdt seg til sin egen sosiale medier-app – Truth Social.  Om Trump faktisk vil returnere til Twitter selv om kontoen hans har blitt gjenopprettet, er høyst usikkert. Lørdag uttalte han ifølge Reuters at han ikke har noen interesse av å komme tilbake, til tross for at et knapt flertall av Twitter-brukerne som stemte vil ha ham tilbake.  – Jeg ser ikke noen grunn til det, sa han på direkte spørsmål om avstemningen under en videokonferanse søndag.  Like etter at han ble kastet ut forsøkte Trump å gå rettens vei for å få kontoen tilbake.  Flere republikanske politikere reagerte i sin tid kraftig på at Trump ble utestengt. Kontroversielle Twitter-comeback Tidligere i høst fikk komiker Kathy Griffin, professor og psykolog Jordan Peterson og nettstedet The Babylon Bee som alle har vært utestengt fra Twitter, lov til å komme tilbake til plattformen.  Nå føyer også aktivist Andrew Tate seg i rekken av mennesker som har fått innpass på det sosiale mediet igjen. Musk begrunner avgjørelsene med at Twitter ønsker å bevare ytringsfriheten til brukerne sine.  – Det nye Twitters retningslinjer inkluderer ytringsfrihet, men ikke «freedom of reach», skriver Musk på Twitter. Han forklarer at hatefulle og negative tweets ikke kommer til å bli promotert. Twitter vil også fjerne tilhørende reklame og annen mulig inntekt relatert til slike tweets.  – Du vil ikke finne tweeten med mindre du oppsøker den, noe som er vanlig for resten av internett, legger han til.  Selv om flere kjente skikkelser har fått lov til å komme tilbake, er det også flere kjendiser som har forlatt Twitter etter Musks oppkjøp. Tidligere i høst fulgte supermodell Gigi Hadid (27) deres eksempel, meldte Fox News. Før Trump ble utestengt skjulte Twitter en melding den daværende presidenten skrev om at influensaviruset er mer dødelig enn coronaviruset, men at man ikke stenger ned landet av den grunn.  Se innslag om dette her:  Rettelse: VG skrev først at Kanye West hadde fått tilbake Twitter-kontoen som et resultat av Elon Musk sitt kjøp av Twitter. Det riktige er at Kanye West ikke ble kastet ut av Twitter i første omgang, men kun fikk kontoen sin låst. Dette betyr at tweetsene hans fortsatt var synlige. Musk har hevdet at han ikke var delaktig i beslutningen om å oppheve restriksjonene. Dette ble endret søndag 20. november 10:04.


Etter at Twitter og flere andre sosiale medier fjernet president Donald Trump fra sine plattformer har mengden feilinformasjon på nettet om påstander om valgjuks gått kraftig tilbake. Det opplyser analysefirmaet Zignal Lab til Washington Post.  Ifølge deres undersøkelser ble det publisert 73 prosent mindre feilinformasjon etter at kontoene til Trump og enkelte av hans støttespillere ble suspendert.  De faktiske tallene på hvor mange ganger feilinformasjon var en del av samtaler på et utvalg sider gikk fra 2,5 millioner ganger til under 700.000 ganger i uken etter at Trump 8. januar ble kastet ut av Twitter.  Totalt stengte Twitter 70.000 profiler som hadde forbindelser til de grunnløse og ofte ekstreme konspirasjonsteoriene spredt av QAnon-tilhengere. Over 30.000 falske og misledende påstander Helt siden før valget 3. november har Trump og hans støttespillere hevdet at valget kom til å bli, eller hadde blitt, utsatt for massivt juks til fordel for Joe Biden. Trump tok påstandene til en rekke domstoler i etterkant av valget.  Han kom ingen vei med dem. Det ble ikke lagt frem noen beviser som kunne omgjøre valgresultatet. Joe Biden var og er vinneren. Onsdag blir han innsatt som USAs neste president. Tallene fra Zignal Lab viser hvilken makt sosiale medier har med tanke på spredning av informasjon. Og altså hvor godt egnet mange av disse plattformene er til å spre løgner.  Washington Post har en oversikt som viser at Trump har kommet med over 30.000 falske eller misledende uttalelser i sin presidentperiode. Mange av disse har han fortalt til de flere titalls millionene som fulgte ham på Twitter frem til han ble fjernet.  Den muligheten har han ikke lenger.  – Forsterker meninger Kate Starbird ved Washington University forsker på feilinformasjon. Hun er ikke i tvil om at Twitter og andre selskapers handlinger utgjør en forskjell i en tid der hvem som helst kan spre nærmest hva som helst på internett. Med et potensiale for rask og omfattende viderespredning. – Samlet vil de handlingene på kort sikt føre til betydelig redusert mengden feilinformasjon på internett. Hva som skjer på lang sikt gjenstår å se, sier hun. Graham Brookie, som ledet Atlantic Councils Digital Frensic Research Lab som overvåker feilinformasjon på nett, er enig i at handlingene gjør det vanskeligere for dem som vil spre slikt å nå nytt publikum. Han har likevel en advarsel. – Det har også en tendens til å forsterke meningene til de som allerede sprer denne typen falsk informasjon. Sent søndag kveld ble det klart at Twitter har suspendert kongresskvinnem Marjorie Taylor Greene sin twitterkontor. Hun har flere ganger uttrykt støtte til Trumps feilaktige påstander om juks. Hun har også flørtet med QAnon-konspirasjonsteorier.

Analysefirma:  Feilinformasjon har stupt


På hematologisk sengeområde var det så fullt at flere av pasientene måtte ligge i korridoren. Etter to utbrudd nylig, er seks pasienter døde. Siden august har det vært to utbrudd med coronaviruset på hematologisk sengeområde på Ahus Nordbyhagen. Der behandles pasienter med blodsykdommer som forskjellige typer kreft. Til sammen ble 18 pasienter og 15 ansatte smittet i utbruddene.  Nå er seks av pasientene døde. Pasientene var coronasmittet, men dødsårsaken er ikke klar. Det siste dødsfallet fant sted på sykehuset 13. oktober, opplyser sykehuset. Hematologisk sengeområde har i høst vært så fullt at flere av pasientene måtte flyttes ut i korridoren. Det kalles overbelegg. Det første utbruddet startet da en pasient de ikke visste var smittet, ble lagt inn i slutten av august. Ifølge Ahus hadde personen smitte i husstanden, noe sykehuset ikke var klar over.  – På det tidspunktet var det heller ikke anbefalt fra FHI at slike pasienter skulle isoleres, men det er senere blitt endret i anbefalingene fra FHI, påpeker sykehuset. I dette utbruddet ble tre pasienter og en ansatt smittet. 14. september døde en av pasientene, men dette ble først meldt til Statens helsetilsyn 11. oktober – tre dager etter at VG først tok kontakt med Ahus. – Analyser 20. september viste at det var sannsynlig at pasienten var smittet på sykehuset. Det burde ført til at dødsfallet da ble meldt til Statens helsetilsyn. Intern kommunikasjonssvikt førte til at det først ble gjort 11. oktober, sier direktør Erik Borge Skei i Medisinsk divisjon på Ahus.  Sykehuset opplyser at samtlige av dødsfallene nå er meldt til Helsetilsynet. – Slik at informasjonen kan vurderes i sin helhet, skriver sykehuset. Senere i september oppsto nok et utbrudd på den samme avdelingen.  15 pasienter og 14 ansatte ble smittet. En av pasientene døde på sykehjem i slutten av september, mens tre nye pasienter døde på Ahus og en utenfor sykehuset i oktober. Det siste dødsfallet, som fant sted 13. oktober, ble meldt inn til Helsetilsynet 15. oktober. Nye analyser viser at de to utbruddene «mest sannsynlig» har hatt samme smittekilde, ifølge pressemeldingen. – I utbruddet har det vært smitte både mellom medpasienter som har delt rom, og mellom pasienter og ansatte, forklarer sykehuset. Direktør Skei opplyser at det pleier å bli økt pågang på høsten og vinteren, og at denne pågangen kom tidligere enn ventet i år. – Det har blitt benyttet pasientovernatting på korridor for å sikre tilstrekkelig antall sengeplasser. Det inkluderer Hematologisk avdeling, som hadde overnattinger på korridor tre av nettene uken forut for det siste utbruddet. – Sov de som døde på korridor? Og sov de som døde, men ikke sov på korridor, på fellesrom med andre? – Enkelte av pasientene har i perioder før utbruddet, og før de hadde symptomer, ligget i korridor eller på dobbeltrom. Ingen pasienter med erkjent smitte har ligget på korridor, sier Skei. Ved utbruddene ble det iverksatt smitteverntiltak. Antall senger på hematologisk sengeområde ble redusert fra 28 til 21.  – I dette utbruddet fikk også noen pasienter som ble ansett som særlig utsatt for alvorlig sykdom ved eventuell smitte, en ny behandling med antistoffer – som helt nylig er blitt tilgjengelig. Det er nå innført stopp for korridorpasienter, selv om smitteutbrudd ble erklært over 6. oktober. – Det er ønskelig med færrest mulig pasientovernattinger på korridor, av hensyn til både smittevern, personvern, pasienter og ansatte, sier direktøren, og legger til: – Vi beklager og er lei oss for de konsekvenser utbruddene har hatt for pasienter, pårørende og ansatte. Sykehuset skriver i pressemeldingen at de har gjort en «grundig gjennomgang» av hendelsen for blant annet å sjekke om det har vært en eventuell systemsvikt


Sveriges skiskytterlandslag er rammet av kjærlighetsforviklinger av sjeldent slag.  Aftonbladet beskriver det som «drama», nærmere bestemt – i tittelform – som «Kärleksdrama i skidskyttelandslaget». Det startet ved at Jesper Nelin og Hanna Öberg gikk fra hverandre i fjor sommer etter å ha vært et av skiskytterverdens mest kjente par, ifølge den svenske avisen. I seg selv ikke så dramatisk, kanskje. Det hender jo titt som tett at man går hver til sitt. I dette tilfellet var det imidlertid mer i vente, og det skal ha medført uvennskap innad i det ellers suksessrike svenske landslaget. Kort sagt dårlig stemning. – Vi har vært et jævlig bra og sammensveiset lag. Men jeg vil ikke si at det er slik lenger. Det er ikke på langt nær like sammensveiset. Men det fungerer i alle fall, og vi trener sammen, sier Jesper Nelin (29) – med på Sveriges stafettlag som vant OL-gull i Pyeongchang for snart fire år siden. Årsaken til Nelins lite begeistrede tone er at eks’n Hanna Öberg (25) – sensasjonell individuell OL-gullvinner 2018 og VM-gullvinner på hjemmebane 2019 – har funnet ny kjærlighet, i Martin Ponsiluoma (26). Det vil si Nelins landslagskollega. Ponsiluoma tok VM-gullmedaljen på 10 kilometer sprint i Pokljuka forrige sesong. Ikke nok med det. Her var det mer i vente. Etter triumfen dro Ponsiluoma  ifølge Aftonbladet hjem til Östersund og avsluttet forholdet til kjæresten Fanny Johansson. Etter VM fulgte nye skiskytterkonkurranser i Tsjekkia, og der skal Ponsiluoma ha fått et godt øye til Öberg – som skal ha falt for det. – I Tsjekkia var det kaos. Da hadde jeg det ikke bra, sier Jesper Nelin om det han så utvikle seg mellom eks’n og lagkameraten. – Det er sjelden at en kompis treffer din tidligere «tjej». Det var utenkelig. Men i ettertid kan jeg forstå tendensene, sier en svært åpenhjertig Jesper Nelin til Aftonbladet. – Det har absolutt vært spesielt. Men nå er det blitt som det er blitt. Jeg tror alle synes det fungerer ok, men jeg vet ikke om Martin og jeg kommer til å bli kompiser igjen, tilføyer han. Så forteller han at han og Jenny, Ponsiluomas eks, har funnet felles trøst i felles skjebne. Nå er de to blitt et par.  Hanna Öberg bekrefter at hun og Ponsiluoma er et par. De to mener på sin side at kjærlighetsforviklingene ikke har skapt splid blant Sveriges beste skiskyttere.  – Alt ruller og går, og jeg og Jesper har også et bra forhold slik det er nå. Jeg synes det fungerer bra og vi føler alle at vi er profesjonelle når vi er sammen på landslaget, sier Öberg. – Har du og Jesper (Nelin) snakket sammen? – Ja, vi har snakket. Det er ingen hard feelings, svarer Martin Ponsiluoma på spørsmål fra Aftonbladet.


Finansministeren var med på «Maskorama». Utenriksministeren på «Fire stjerners middag». Og neste år kan du se justisministeren slite seg ut i «Kompani Lauritzen».  Kompanirekrutt 36 på Setnesmoen leir med hjelm på hodet og gjørme i ansiktet. Hun kan du se på TV2 til våren.   For Norges nye justisminister Emilie Enger Mehl (28) er med i realityserien. Hun droppet deler av valgkampen til fordel for innspillingen, og sier til Kampanje at hun gjorde det fordi det er et positivt program som fremstiller forsvaret på en god måte.  Dette er ikke noe nytt for den sporty juristen, jegeren og politikeren. Hun ble kjent for norske TV-seere da hun vant NRK-programmet «Anno» i 2015, og ble innvalgt som politiker på Stortinget etter dette.  Og hvorfor ikke? Det er ikke noe galt i å være med på TV. I tillegg donerer Emilie Enger Mehl hele honoraret bort til frivillige organisasjoner. Hun kunne tatt pengene selv.  Så har jo også sjefen hennes satt et eksempel her. Han husker vi som fugleskremselet i NRKs utkledningsshow «Maskorama».  Og kanskje kan TV-erfaringen komme til nytte for finansminister Trygve Slagsvold Vedum.  Han har nemlig også vært med i NRK-innspillingen «Sløsesjokket», et program som høres ut som noe for gjerrige byråkrater i Finansdepartementet.  Den nye landbruksministeren Sandra Borch som også er fra Senterpartiet, er kanskje den i regjering med bredest erfaring fra TV. For hun var med i «Skal vi danse», «Masterchef» på TV3, «4-stjerners middag» på TV Norge og «Typen til» på NRK. I departementet har Borch har store sko å fylle. Den forrige landbruksministeren Olaug Bollestad er antagelig mer kjent som influencer enn som påtroppende leder i det krympende partiet KrF.  I Arbeiderpartiet er de litt gråere, men Borch får konkurranse av den gryende TV-stjernen vi har i utenriksminister Anniken Huitfeldt, som har deltatt i spørreprogrammet «Brille» på NRK, tilberedt andemiddag i TVNorges kjendisserie «Fire stjernes middag» og vært med i spørreprogrammet «Alle mot alle» på Discovery.  Der var også en annen statsråd med, nemlig Aps Anette Trettebergstuen som er kulturminister.  Det er mest morsomt at de er med på TV. Vi kan håpe på noen gøyale øyeblikk.  Men det kan selvsagt også bli småpinlig. Tenk om justisministeren bryter reglene, og avfyrer vådeskudd, slik vi husker Bernt Hulsker gjorde i forrige sesong av «Kompani Lauritzen». Det er heller ikke så betryggende om vi får se justisministeren bryte sammen i en søle av gjørme og gi opp.  Og tenk om statsråden havne i flaue krangler med andre kjendiser! Om politikerne blir alt for PR-kåte, kan det slå tilbake på dem.  Det er en fin balanse mellom det å by på seg selv, og fremstå som mest opptatt av seg selv. Mange av oss har også en tendens til å stole mest på trauste, ukarismatiske politikere, som Angela Merkel og Erna Solberg. I alle fall når det blir alvor.  Merkels nye arvtaker i Tyskland, Olaf Scholz kalles av mange bare «kjedelige Olaf». Og han har suksess. Selv sa han det ganske godt i valgkampen:  – Jeg vil bli kansler, ikke sirkusdirektør.  Men som vi vet nekter den nye norske regjeringen å ansette folk som har jobbet i PR.  Da må politikerne stå for reklamen selv.


Durek Verrett sier en spesiell medaljong var med og gjorde ham frisk fra corona – en medaljong han selger på sin hjemmeside for over 2000 kroner. Må kunne dokumentere effekt, sier Forbrukertilsynet. Tirsdag ble det kjent at Durek Verrett ble smittet av corona etter å ha vært på norgesbesøk. I en video han selv postet på Instagram, fortalte han at han nektet å motta medisinsk behandling. I en Instagramstory postet torsdag utdyper han dette: Han forlot sykehuset og nektet å ta «kjemikalier». I stedet valgte han å ta karantene hjemme og «heale» med sin «SO», skriver Verrett.  «SO» står for «Spirit Optimizer», og er en kolleksjon av Verretts håndlagede medaljonger. På sin hjemmeside beskriver han «SO» som «avansert spirituell teknologi for spirit-hacking og optimalisering».  Denne omtalte han også i videoen på Instagram. – Jeg vet ikke om dere har fått med dere den nye hvite «optimizeren»? Jeg bruker denne som kalles «The Lightbringer» for å få giften ut av systemet mitt, sa han. Verrett sier hverken i videoen eller i storyen hvor man kan få tak i «optimizeren», men medaljongen kan kjøpes på hans hjemmesider for 222 dollar – omtrent 2150 norske kroner. Se og Hør har tidligere omtalt denne saken.  Verrett selger tre versjoner av «SO» og det er altså «The lightbringer» han hevder var med på å gjøre ham frisk fra corona.  På sin hjemmeside skriver han at medaljongen kan forbedre allmennhelsen. VG har forelagt Verrett kritikken i denne saken og sendt ham flere spørsmål – blant om han kan dokumentere at «The Lightbringer» kan kurere sykdom som for eksempel corona. Verrett har følgende kommentar: – Intervju personene som eier en og spør dem, ikke meg, skriver han i en melding. VG har spurt immunolog ved Oslo universitetssykehus Fridtjof Lund-Johansen om han tror medaljongen kan bidra til å kurere corona.  – Det vil jeg absolutt ikke anbefale, sier han.  – Om noen påstår at noe har effekt mot coronavirus, er dette noe vi ser svært alvorlig på, skriver avdelingsdirektør i Forbrukertilsynet, Bente Øverli, i en e-post til VG. Øverli sier at de ikke har tatt stilling til Verretts uttalelser om produktet, men på et generelt grunnlag sier hun at påstander i markedsføring om faktiske forhold alltid må kunne dokumenteres. – Det er altså i strid med loven å markedsføre udokumenterte påstander om produkters egenskaper, herunder udokumenterte påstander om produkters effekt mot for eksempel « å få giften ut av systemet mitt». Påstanden må tolkes og det blir en helhetsvurdering hva som ligger i denne, sier Øverli videre. – Om påstanden knyttes opp mot å bli kvitt en sykdom eller ettervirkningene av denne, må dette derfor i utgangspunktet dokumenteres. Verrett er i hovedsak bosatt i Los Angeles. Forbrukertilsynet opplyser at personer som er bosatt utenfor Norge likevel må overholde markedsføringsloven dersom markedsføringen er rettet mot norske forbrukere. – Som en svært kjent person i Norge har han betydelig påvirkningseffekt og det er derfor viktig at han overholder norsk lov om, og når, han retter seg mot et norsk publikum. VG har forelagt uttalelsene fra Lund-Johansen og Øverli til Verrett, men han har ikke kommentert disse. Prinsesse Märtha Louise og Durek Verrett kunngjorde sin forlovelse i juni i år. Durek Verrett og Märtha Louise bekreftet i mai 2019 at de var i et forhold. Prinsesse Märtha er nummer fire i arverekken til tronen. Hun har imidlertid sagt fra seg tittelen «Hennes Kongelige Høyhet», og hun bruker ikke prinsessetittelen i sin markedsføring av egne forretninger. VG har kontaktet prinsesse Märtha Louises sekretær, Carina Scheele Carlsen, og spurt om en kommentar fra prinsessen – og om prinsessen støtter Verretts uttalelser om «optimizeren». Scheele opplyser at prinsesse Märtha Louise ikke har en kommentar.  Øverli sier at dersom noen markedsfører et produkt på sin egen instagramprofil må dette merkes som reklame


Svindleren Anna «Delvey» Sorokin, kjent for flere gjennom Netflix-serien «Inventing Anna», blir nå deportert fra USA, ifølge The Post. Anna Sorokin (31), eller Anna Delvey som hun opererte under, hevdet hun var en tysk arving med en formue på 60 millioner euro, og rundlurte både kjæreste og venner.  Ved hjelp av falske personalia opprettholdt hun i flere år et falskt luksuriøst liv, med dyre hoteller og fine restauranter, uten å betale for seg. I virkeligheten var Anna en russisk innvandrer, uten særlig mye penger, bosatt i Tyskland fra 2007, før hun flyttet til USA i 2013. Sorokin ble i 2019 funnet skyldig i tyveri av tjenester for mer enn to millioner kroner, med en dom på fire til tolv år i fengsel. Nå er hun løslatt fra et interneringssenter i New York og blir sendt ut av USA etter nesten ett år i varetekt, ifølge kilder New York Post har snakket med. Avisen skriver at hun blir deportert til Frankfurt i Tyskland, noe hun angivelig ikke er særlig fornøyd med.  Hun har tidligere uttalt at hun ønsker å bli værende i USA, og anken på utvisningen var ment å behandles 19. april.  Historien om den falske arvingen som lurte New Yorks elite ble først avslørt av magasinet New York, siden har historien blitt kjent for mange gjennom Netflix-serien «Inventing Anna» Det er «Grey's Anatomy»-produsent Shonda Rhimes som har produsert serien. Sorokin signerte en avtale med Netflix, som kjøpte rettighetene til historien hennes.  Hvorvidt hun har fått glede av pengene fra Netflix er ukjent, da lovgivningen i New York forhindrer kriminelle i å tjene penger på sin beryktelse. Historien er ikke ulik VGs avsløring fra 2019 om «Tindersvindleren» Simon Leviev, som også har gjort stor suksess på Netflix.

Medier om Anna «Delvey»:  Utvises fra USA


Sene netter, mengder med energidrikk, og fortrolige løfter om å ikke lekke informasjon. Slik beskriver Ap-, Sp- og SVs forhandlingsbosser døgnene før budsjettenigheten. – Jeg har fått bachelorgrad i Torgeir Knag Fylkesnes, sier en av forhandlerne. Klokken 05.20 tirsdag morgen: Forhandlerne fra Ap, SV og Sp ser seg rundt i rommet, og nikker til hverandre. Møterommet er fullt av tomme colaflasker, en pæreskrott og tomme nøtteposer. Og ikke minst hvite ark med tabeller og forslag, alle med klokkeslett øverst, sånn at man i hvert fall kan forsøke å holde oversikt over hva som er siste utgave. Så: – Enige. Vi er enige. Dét øyeblikket da jeg skjønte det, og den følelsen, kommer jeg til å ta med meg i mange år, sier Aps forhandlingsboss, Eigil Knutsen, til VG. VG har snakket med en rekke av personene som satt i forhandlingene om statsbudsjett, fra alle partier som deltok. De forteller om hvordan forhandlingene gikk for seg – og hva som gjorde at de kom i mål. Bakgrunn: Dette betyr statsbudsjettet for deg – Master i Fylkesnes Sps finanspolitiske talsperson Geir Pollestad sier at han har blitt svært godt kjent med både Eigil Knutsen og Torgeir Knag Fylkesnes. Men: Spesielt Fylkenes har han fått et særlig godt blikk for, hevder han hardnakket.  Fylkesnes og Pollestad har vært i næringskomiteen og finanskomiteen i mange, mange år, formaner han. – Jeg påstår at jeg har en bachelor- eller mastergrad i Knag Fylkenes, med veldig god karakter. Folk har en enorm tillit til min tolkning av ham, sier han. For Knutsen var dette andre gangen han forhandlet om statsbudsjett. I fjor kjente han på uro og usikkerhet på om de i det hele tatt kom til å komme i mål. I år var det en mer selvsikker Eigil Knutsen som trappet opp i statsrådssalen på Stortinget til forhandlinger. – I år hadde jeg funnet roen. Roen og vissheten om at hvis vi bare gir det tid, så kommer vi til å komme i mål, sier han.  Lovet hverandre fortrolighet  4. november la SV fram sitt alternative statsbudsjett, og partiene møttes et par dager etter til forhandlinger. Da var det en opplevelse av veldig stor avstand i start av forhandlingene, beskriver flere. Mens det gjennom ulike regjeringer har vært forskjellig temperaturnivå på forhandlingene, har det enkelte år har vært slamring med dører, lekkasjer og høylytt konflikt om budsjettforhandlinger. Men under årets forhandlinger har partene holdt potte tett. – Det hadde vi samtaler om da vi begynte. At det som sies i dette rommet, blir i rommet. Det handler om å skape fortrolighet og ro til å forhandle. Alle lekkasjer, enten de skjer med vilje eller ved uhell forsurer stemningen. Man blir mer anspent og varsom om hva man sier til hverandre, og det blir mindre åpenhet, forklarer forhandlingsbossen til Ap. De tre forhandlingssjefene på Stortinget skryteri det hele tatt voldsomt av hverandre. Ord og uttrykk som «skarp», «kreativ», «formidabel», «løsningsorientert», «fantastisk dyktig», «innbyr tillit» og «er til å stole på» slenges ut med den største selvfølgelighet.  Landet siste natten  Men alt var ikke fryd og gammen hele veien:  Skatt og klima var de vanskeligste temaene å oppnå enighet om, beskriver flere av de som deltok i forhandlingene. I flere uker var det ping-pong med forslag fram og tilbake, med krav og motkrav. Forhandlerne beskriver at den siste natten var avgjørende og at det var da kompromissene ble landet om de store sakene, i de bittesmå timer. De store sakene ble landet rundt firetiden beskriver de. Deretter gjensto flikking og fiksing på detaljer resten av natten og utover formiddagen på tirsdag – og noen nye avklaringer på ting man trodde man var enige om men trengte noen nye runder på. Til helgen ble forhandlingene flyttet fra Stortinget til Statsministerens kontor (SMK) og partilederne ble involvert. Det ble de gjort for å bryte opp posisjonene som ble «satte» og for å få en ny dynamikk, beskriver flere

- Jeg har fått bachelorgrad i Knag Fylkesnes


Mens Russland oppskalerer offensiven i øst, trekker flere styrker seg tilbake i nord. Men at soldater blir sendt fra Kyiv til frontlinjen i Donbas er lite sannsynlig, mener ekspertene.  Seks uker inn i Russlands invasjon av Ukraina, har russiske myndigheter uttalt at de trapper ned krigsaktiviteten rundt hovestaden Kyiv. Samtidig har russerne gitt tilbake kontrollen av Tsjernobyl, ved grensen til Hviterussland.  Nato-sjef Jens Stoltenberg sa torsdag at denne tilbaketrekningen i virkeligheten er en omgruppering.  Både tankesmien Institute for the study of war (ISW) og Pentagon har også meldt at det er snakk om en tilbaketrekning – ikke en slutt på kampene.  Må la soldatene hvile Oberstløytnant og hovedlærer på Forsvarets høgskole, Geir Hågen Karlsen, sier det ikke er overraskende at Russland nå har trukket tilbake en del av soldatene sine fra områdene nord i Ukraina – De er nødt til å reorganisere. Disse avdelingene har vært i kamp i mange uker, og lidd store tap, også av materiell. De er knapt kampdyktige fordi de har mistet mange soldater og gjennomgått store påkjenninger, sier Karlsen.  – De må trekke seg tilbake, skaffe nytt utstyr, og rett og slett la folk hvile seg.  Tidligere har den russiske hæren varslet at de vil konsentrere seg om å «frigjøre» Donbas-regionen øst i Ukraina. Byen Izium, rett utenfor grensene til Donbas, kan ifølge ekspertene være det neste målet for russerne på østfronten.  –  Det kan virke som de prøver å avskjære de ukrainske styrkene ved Luhansk og Donetsk. Da kutter de forsyningslinjene deres, forklarer Karlsen.  En måte å lykkes med dette på, sier han, kan være at styrkene rykker sørvestover mot Dnipro, eller ned mot Azovhavet. Dette vil imidlertid kreve store ressurser. – Det er snakk om lange avstander, og frontene har knapt bevegd seg på fem uker. En ting er å ta et område, et annet er å holde på det og sørge for nok etterforsyninger, sier Karlsen – Men summa summarum virker Russland å reorganisere seg til et forsvar ved Kyiv, mens de fortsetter en offensiv front i Donbas.  Bytter taktikk På den vestlige flanken har ukrainske styrker slått tilbake russerne i områdene rundt Mykolajiv. Ekspertene sier at utviklingen på frontene kan være en indikasjon på at Russland har nedskalert sine ambisjoner for invasjonen.  – Det var nok en plan å ta Mykolajiv, og så rykke videre mot Odesa, men det er åpenbart at de ikke har nok styrker til dette. Det kan virke som om de har tatt en realitetsorientering, sier Karslen.  Tom Røseth, førsteamanuensis ved Stabsskolen i Forsvaret og hovedlærer i etterretning, sier at Kreml nå virker å endre taktikk.  – De har ikke lenger det samme trykket vestover i den sydlige flanken. De spredte seg ut for mye, og kjempet på for mange fronter. Det virker som de nå kraftsamler seg mer i øst. Det kan potensielt være mer virkningsfullt for dem, sier Røseth.  I sin nyeste analyse skriver Institute for the study of war (ISW) at selv om flere russiske styrker nå omdistribueres fra områdene rundt Kyiv, Tsjernihiv og Sumy til østre Ukraina, er det lite sannsynlig at  disse enhetene vil utgjøre en stor forskjell for Russlands kampkraft.  – Disse enhetene er sannsynligvis sterkt skadet og demoraliserte. Også Røseth sier det er usannsynlig at soldater fra de nordlige områdene vil bli sendt til østfronten umiddelbart.  – Det er mye slitasje på enhetene, både med skadede menn og materialle skader. Hvor lang tid det tar før de står klare ved fronten i øst, er vanskelig å si. Men det kan ta sin tid, sier Røseth.  Annen dynamikk i øst Samtidig omringer russiske styrker havnebyen Mariupol. Karslen og Røseth sier begge at det bare er et tidsspørsmål før de vil få kontroll på byen.  – Gjør de det, kan de frigjøre ressurser derfra som kan rykke opp mot Izium, eller fokusere på Nord-Ukraina


Potensielle smittebølger, et synkende behov for intensivbehandling, en fjerde dose, fersk vaksineforskning og 50 millioner hurtigtester. Dette sier ekspertene om corona-høsten. Sommerbølgen har passert toppen, ifølge den siste ukesrapporten fra Folkehelseinstituttet (FHI). Samtidig synker smittespredningen i befolkningen, mens antall sykehusinnleggelser går ned.  Likevel er situasjonen fortsatt uforutsigbar: Smittespredningen kan øke når nordmenn vender tilbake til hverdagen etter sommerferien, tror FHI.  Akkurat nå er omtrent to til tre prosent av befolkningen smittet av coronavirus. Nakstad: Smittespredningen vil trolig øke VG har spurt ekspertene: Hva kan vi vente oss til høsten? Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sier at nordmenn må forberede seg en annen smittesituasjon fremover: – Selv om pandemien har vart i to og et halvt år må vi forberede oss på nye smittebølger i Norge allerede til høsten og til vinteren, skriver Nakstad i en e-post til VG. Situasjonen kan forbli slik inntil man ser en global befolkningsimmunitet, som vil hindre viruset i å spre seg og samtidig redusere mutasjonshyppigheten. – Når hverdagen er tilbake og vi møter flere mennesker igjen, vil smittespredningen ganske sikkert øke, skriver Nakstad. Han peker på at Norge opplevde en tydelig smitteøkning da skoler og arbeidsplasser var tilbake i normal drift i fjor – og at man dermed kan forvente det samme i år. – Om vi ser et halvt år fram i tid, tyder mye på at nye og mer smittsomme varianter fortsatt vil kunne bidra til å opprettholde pandemien, og at vi enda ikke vil ha kommet i en likevekt mellom viruset og befolkningsimmuniteten i verden.  – Derfor tror jeg dessverre ikke coronaviruset vil bli et typisk «vinter-virus» helt enda, slik forkjølelse- og influensavirus jo er, skriver Nakstad. Nakstad forteller også at myndighetene har skaffet rundt 50 millioner hurtigtester som er gratis tilgjengelige for nordmenn.  Han skriver også det vil få alvorlige konsekvenser hvis vi får nye varianter som vaksinene ikke lenger beskytter mot. – Derfor testes det ut vaksiner nå som er basert på omikron-varianten og ikke den opprinnelige «Wuhan-varianten» som dagens vaksiner er basert på, forklarer Nakstad. FHI: Det kan bli sensommerbølge Preben Aavitsland er overlege ved FHI. Han påpeker at det fremdeles er mye smitte i samfunnet selv om sommerbølgen har passert toppen. – Vi regner med at to til tre prosent av befolkningen er smittet akkurat nå. Alle de som er blitt smittet i sommer, får påfyll av immunitet, skriver han i en e-post til VG. Også Aavitsland er usikker på hva som kan skje mot slutten av sommeren: – Vi tror at epidemien vil bli stadig mindre i ukene fremover, men så er vi usikre på hva som skjer når samfunnet vender tilbake i normal gjenge i slutten av august. Det er mulig vi da får en liten sensommerbølge. Ellers er det vanskelig å spå hva som vil skje utover høsten og vinteren. Aavitsland sier at vaksinasjon fremdeles er det viktigste tiltaket mot alvorlig sykdom.  Personer på 75 år og eldre får nå tilbud om fjerde dose. Det får sannsynligvis også dem mellom 65 og 74 år snart, ifølge Aavitsland. – Vi regner med at sykdommen vil fremstå stadig mildere etter hvert som vi er vaksinert eller smittet både tre, fire-fem og seks ganger, sier han. Befolkningen er generelt godt beskyttet mot alvorlig sykdom, påpeker overlegen. Han viser til at få innlagte under sommerbølgen har hatt behov for intensivbehandling. I uke 28 er 19 nye pasienter innlagt på intensivavdeling med covid-19, ifølge FHIs ukesrapport. Tilsvarende ble 20 pasienter innlagt i uke 27 og 17 i uke 26. – På lengre sikt avgjøres utviklingen av balansen mellom viruset og immunitet i befolkningen. Immuniteten øker etter hvert som flere blir smittet og vaksinert, men immuniteten synker ganske raskt over tid, skriver Aavitsland. – Etter hvert vil viruset få overtaket igjen og kunne skape en ny bølge


ETIHAD STADIUM (VG) Pep Guardiola (51) viste stor kjærlighet til Erling Braut Haaland (22) etter kampen mot Crystal Palace. Det skyldes ikke bare jærbuens hat trick. Guardiola var like euforisk som Haaland og resten av hjemmepublikumet under snuoperasjonen på Etihad. I løpet av 19 minutter i andre omgang scoret Haaland tre ganger og bidro til at de lyseblå gikk fra 0–2-underlege til 4–2-seier, noe som førte til ville gledesscener. Etter matchen satte Guardiola seg ned på sin vante plass på pressekonferanserommet under hovedtribunen på arenaen. Selv om det var gått 45 minutter virket spanjolen fortsatt fylt av glede, adrenalin – og ikke minst beundring over Haaland. – Det jeg liker med Erling, selv om vi fortsatt holder på å bli kjent med hverandre, er kroppsspråket. Jeg så det, hvordan han oppildnet lagkameratene da vi lå under. Han er alltid modig. Han gjemmer seg aldri fra kampen. Som spiss er han utrolig. Selv om han ikke får vært nær ballen, vet han likevel alltid hvor den kommer, sier Guardiola til VG, før han fortsetter å dele betraktninger av jærbuen i flere minutter. – Før var vi ikke et lag som hadde mange comeback. I det siste har vi klart det i kamper som dette. Og vi trenger dette. I fotballen er alt her, sier Guardiola og setter pekefingeren mot tinningen for å illustrere hvor sterk Haaland er i hodet. LES OGSÅ: Haaland brølte for hat trick i supercomeback Spanjolen spøkte med at han gjerne kunne tatt æren med å trekke frem egen taktikk, men i stedet roste han Haaland og de andre spillerne. – Til syvende og sist så handler det om å høre på Pep, sier Haaland selv til Viaplay om tidspunktet hvor City lå under med både én og to scoringer. Da 22-åringen ble byttet ut, ble han ristet og «slått» av Guardiola som var i gledesrus. – Jeg husker ikke så mye. Det var mest adrenalin fra begge to. Jeg fikk vondt i skuldrene av at han sto og slo meg. Han er en fin mann, sier Haaland og gliser. Underveis i matchen sto den spanske suksesstreneren og kikket på laget. Da så han at Haaland aldri ble demotivert. Nordmannen ga aldri opp, beskriver Guardiola. Og etterpå scoret Haaland tre ganger. – Vi har snakket om det til spillerne før: Gi Erling ballen, så er han der. Og se på avslutningen hans på det tredje målet. Han skyter ikke, han plasserer ballen i nettet. Mykt, «puff», utenfor keeperens rekkevidde, sier Guardiola og gestikulerer med fingrene opp i luften på en måte som gir assosiasjoner til skuespiller Matthew McConaughey (52) i en av filmen «Wolf of Wall Streets» mest kjente scener. Lørdag var det Haaland som spilte hovedrollen i det som var nok en stor forestilling. Med seks mål på fire matcher er nordmannen Premier Leagues toppscorer. – Det sier alt om hvor god han er. Se på tallene. Når du kikker på hvor mange kamper Erling har spilt i karrieren og hvor mange mål han har scoret, er det utrolig, sier Guardiola. – Det viktigste er han har tilpasset seg perfekt og han er en utrolig ydmyk fyr. Han er en nydelig fyr. Han har masse kjærlighet for spillerne på akademiet, og det betyr mye. Forhåpentligvis vil han være lykkelig i vår tid sammen.


ZHANGJIAKOU/OSLO (VG) Ingrid Landmark Tandrevold reiser hjem fra OL. Legen vil ikke ta noen sjanser med utøverens helse. – Jeg er bare 25 år gammel og håper jeg har mange gode år foran meg, forteller Ingrid Landmark Tandrevold på en pressekonferanse mandag morgen og fortsetter: – Siden jeg har hatt problemer med hjertet tidligere i karrieren, må vi være forsiktige,  fortsetter hun. Landmark Tandrevold gikk ut som tredje beste kvinne etter siste skyting i gårsdagens renn. Men ut på den siste runden nærmest kollapset den norske skiskytteren, som knapt kom seg til mål. Hun mener selv at det var høyden og den tynne luften som tok henne. – Jeg hadde en av mine beste dager på jobben helt til det plutselig ble den verste, sier 25-åringen. – Slik det er nå, er det bestemt at jeg ikke får lov til å gå flere distanser i OL på grunn av helsemessige årsaker. Jeg er veldig lei meg. Hjertet mitt er knust, sier en gråtkvalt skistjerne. Hun reiser hjem til Norge ved første mulighet og vil ikke stille på hverken stafetten eller fellesstarten senere i uken. Etter Tandrevold hadde gått, inntok resten av laget podiet.  Karoline Knotten kommer inn på Tandrevolds plass på kvinnenes stafett som starter onsdag morgen klokken 08:45 norsk tid. Ida Lien, Marte Olsbu Røiseland og Tiril Eckhoff går de tre andre etappene. – Det var en veldig trist nyhet vi våknet til i dag. Jeg tror også det var et smart valg, siden legen vår har bestemt det,, sier Eckhoff om venninnens kollaps. Skiskytternes lege, Lars Kolsrud, sier de ikke ville ta noen sjanser med Tandrevold helse. – Ingrid har en historie med hjertet. Vi har sagt at hun har gått på en høydesmell, men når det skjer to ganger på rad her borte og hun blir så fortumlet, ønsker vi ikke å ta noen sjanse. Vi er altfor glad i Ingrid til det. Vi ønsker å få henne hjem og undersøke henne der, sier legen. Under verdenscupen i Oberhof i januar i fjor var det mistanke om at Tandrevold led av hjerteflimmer ut fra siste skyting på sprinten. Kolsrud opplyser at han allerede har vært i kontakt med legene som undersøkte Landmark Tandrevold sist hun hadde utfordringer som ble knyttet til hjertet. Legen sier at det kreves EKG for å få stilt en slik diagnose. Tandrevold fikk spørsmål om det var hennes avgjørelse å reise hjem. – Det er klart at mitt konkurransehode aller helst vil gå skirenn, innleder Tandrevold, før gråten tar henne.  – Det var jeg som måtte ta den avgjørelsen og dra opp brekket. Noen ganger må man ta en dårlig avgjørelse for utøveren, for å beskytte utøveren, sier Kolsrud.

Må reise hjem fra OL:  - Hjertet mitt er knust


Sumaya Jirde Ali (24) anmeldte komiker Atle Antonsen etter at han på et utested skal ha sagt at hun var «for mørkhudet» til å være der. Nå er saken henlagt. Saken er etterforsket av Oslo-politiet som hatefulle ytringer og hensynsløs atferd, og ble oversendt statsadvokaten for påtaleavgjørelse. VG har fått tilgang til Oslo statsadvokatembeters henleggelse. Her fremgår det at politiet ønsket å tiltale Antonsen for ytringen «er ikke du for mørkhudet til å være her», etter straffelovens paragraf 185 om hatefulle ytringer. Men dette var statsadvokaten uenig i. I statsadvokatens henleggelse går det frem at det bare er «kvalifisert krenkende» utsagn som straffes etter denne bestemmelsen.  Statsadvokat Ingelin Hauge viser så til rettspraksis fra Høyesterett og går gjennom bevisene i saken, før hun konkluderer med at ytringen ikke er «kvalifisert krenkende i den sammenhengen den er fremsatt».  Antonsens advokat Marianne Klausen kommer med følgende uttalelse til NTB fredag kveld. – På Atles vegne ønsker jeg å formidle at det han er mest opptatt av nå, er at denne henleggelsen ikke medfører mer ubehag for Sumaya Jirde Ali enn det hun allerede har opplevd, sier advokaten. Hun legger til at Atle Antonsen har vært klar på at det aldri har vært snakk om bevisste hatefulle ytringer i denne saken. – Det endrer likevel ikke det faktum at han oppførte seg forferdelig dårlig denne kvelden. Atle forstår at saken har vært og fortsatt er en stor belastning for de involverte, uansett hvordan statsadvokaten har vurdert saken, sier hun. Kommer til å klage VG har vært i kontakt med Sumaya Jirde Alis venninne Hasti Hamidi, som har vært tett på Sumaya den siste tiden. De ønsker ikke å kommentere saken.  Ali har mulighet til å klage på statsadvokatens avgjørelse til Riksadvokaten. Hasti Hamidi opplyser at hun har vært i kontakt med Hatem Ben Mansour, leder av Antirasistisk senter, om veien videre. De ønsker ikke å si mer om saken på dette tidspunkt. – Jeg skal forfatte en klage på henleggelsen. Som jurist mener jeg dette er en feil vurdering. Det fordi avgjørelsen legger til grunn at Sumayas forklaring om hendelsen er uriktig, og jeg er veldig uenig i at utsagnet til Antonsen ikke er kvalifisert krenkende, sier Mansour til VG.  Slik skjedde det Politiet har avhørt Ali, hennes venninne, Antonsen, Magnus Devold, Maria Stavang og bartenderen på Bar Boca.  Ali har forklart at hun var i godt humør og at stemningen ved bordet var god inntil Antonsen reagerte på at hun sa at hun «snakker norsk, asså», står det i henleggelsen. Antonsen skal ha reagert med å bli høylytt aggressiv, skreket «shut the fuck up» til Ali, og forsøkt å gripe armen hennes. Han skal ha uttalt to ganger på rad at hun var for mørkhudet til å være der.  Han skal ha ledd anstrengt og søkt bekreftelse fra omgivelsene på at hun var for mørk til å være der, og deretter blitt sittende som om ingenting hadde skjedd. Antonsen har forklart til politiet at han var glad og at stemningen ved bordet var god inntil han «slang ut en dårlig spøk som Ali reagerte på». På grunn av alkoholrus har Antonsen ikke konkrete minner om den faktiske ordlyden, men han bestrider ikke at han kan ha sagt «du er for mørkhudet til å være her» eller lignende, står det i henleggelsen. «Han skal ha sagt dette i tro på at omgivelsene ville forstå at det var en fleip. Han var ikke i noen konflikt med noen før dette ble sagt, men etter dette mottok han kjeft av kvinnene og fikk ikke kommet til orde med en forklaring.» Også Devold hørte at Antonsen plutselig uttalte «du er for mørk til å være her» to ganger. Dette reagerte Ali og venninnen på, og Devold sa selv at «det kan du ikke si».  «Kvinnene konfronterte Antonsen om at det han sa var sårende og ikke greit å si. Devold oppfattet situasjonen som et feilslått forsøk fra Antonsen på å være morsom


TOKYO (VG) (ROC-Norge 27-26) Det var ikke dommerne som sørget for at finaledrømmen glapp. Denne semifinalen kastet Norge bort selv. Det skulle vært den store revansjen, men ble i stedet en særdeles smertefull reprise. Akkurat som i Rio de Janeiro taper Norge med ett mål mot naboen i øst.  Som i 2016 triller tårene tett i håndballarenaen over en drøm som ble knust. Men det er en annen type grining denne gangen. For fem år siden var det Camilla Herrems bom på tampen av en überdramatisk kamp i «Future Arena» som fikk det til å flomme over. Denne gangen handler mange av reaksjonene om kampledelsen til de franske tvillingene Julie og Charlotte Bonaventura på Yoyogi National Stadium. Det fokuset er – med respekt å melde – et regelrett blindspor etter en kamp Norge i all hovedsak evnet å søle bort på egen hånd.  Jo da, det er mulig å drøfte hvor lenge «ROC» fikk holde på i det siste angrepet og diskutere andre valg fra kamplederne. Men det blir noe lite stilig over sutringen, sett i sammenheng med hvor mange feil fra de norske spillerne som sørget for at det gikk galt denne gangen. Etter en stresset og nølende start på kampen, hadde Norge en gylden mulighet til å få overtaket før pause. I stedet ble slutten av førsteomgang en oppvisning i oppkavede og gale valg. Vipps, så sto det 14–11 til pause. Feil vei. Russerne var forært et helt unødvendig psykologisk overtak. Også etter hvilen var mulighetene til de grader til stede. Men mørke midtminutter, forspilte sjanser og en Anna Vjakhireva Norge aldri fikk helt tak på, var blant en rekke faktorer til at det ble riktig så bratt.  På det meste var landet uten et olympisk egennavn så mye som seks mål foran Norge (16-22).  Det var Norges egen skyld – ikke noe de franske fløyter kan lastes for.  På den positive siden skal laget ha ros for at de aldri ga opp. Forspranget ble spist opp såpass at Norge kunne utlignet om de hadde fått et siste angrep. Men ærlig talt. Denne kampen skulle de rødkledde ha avgjort lenge før de satte seg selv i en unødvendig situasjon. På podiet i et nesten folketomt pressesenter, var landslagssjef Thorir Hergeirsson heldigvis edruelig nok til å ikke kaste seg på bølgen av klaging på dommerne.  Han hadde sett hva som egentlig er temmelig åpenbart. At Norge har seg selv å skylde for at det gikk galt. Islendingen snakket preget om hvor tøft dette er for jentene, om knuste drømmer – men evnet samtidig å gjøre det eneste som er konstruktivt akkurat nå. Å tenke på hvor stor forskjellen er på å vende hjem med og uten en medalje. For en spiller som Nora Mørk, som har taklet så mye motgang for å komme hit, er det naturlig nok ekstra tøft å ryke i nest siste sving.  Ikke minst med tanke på at en karriere ikke byr på et uendelig antall olympiske muligheter. På banen var Mørk best på et svakt Norge med en åtter på spillerbørsen. Reaksjonen etterpå får ikke samme karakter.


Argentinske Mauricio Pochettino (49) skal ifølge engelsk presse ønske en retur til engelsk fotball og Manchester United-jobben. Nå seiler Zinédine Zidane (49) opp som nøkkelen i trekanthandelen. Helt siden Ole Gunnar Solskjær måtte forlate jobben som manager for Manchester United søndag, har ryktene versert om hvem som skal erstatte nordmannen på Old Trafford. Foreløpig er den tidligere midtbaneeleganten Michael Carrick en midlertidig løsning. Navn som Eric Ten Hag, Graham Potter og Brendan Rodgers er blitt nevnt, tirsdag kveld skriver the Guardian at klubben har tatt kontakt med jobbløse Ernesto Valverde. Men pressen bruker tirsdag mest spalteplass på nåværende Paris Saint-Germain-sjef Mauricio Pochettino og klubbløse Zinédine Zidane. Både Manchester Evening News, The Telegraph og Daily Mail hevder å sitte på opplysninger om at tidligere Tottenham og Southampton-overhode Pochettino ønsker seg tilbake til den britiske «balløya». Noe fordi familien hans bor igjen i London. Zinédine Zidane har også angivelig vært sterkt ønsket på Old Trafford, mye på grunn av sin fantastiske periode i Real Madrid fra 2016–2018 i tospann med nåværende Manchester United-spiss Cristiano Ronaldo. Han lyktes ikke i sin retur til hovedstadsklubben i sin andre periode som sjef fra 2019–21 tross én La Liga-tittel, og har vært uten jobb siden mai. Nå kan returen komme – ikke i Manchester United, men som Pochettino-erstatter i PSG. For ifølge Manchester Evening News er den franske klubben åpne for å slippe sin argentinske sjef for en kompensasjon på 120 millioner kroner for å få den tidligere landslagshelten og ikonet Zinédine Zidane som trener. Avisen hevder det ikke er noe konkret tilbud inne foreløpig. Pochettino er i Manchester denne uken, men det er for å møte de lyseblå fra City til Champions League-bortekamp med PSG onsdag kveld. – Jeg er ikke en baby. Vi er i fotballen – det er en bransje med rykter og jeg forstår hva som foregår. Noen ganger er det negativt, andre ganger positivt. Ryktene er der, sier Pochettino på pressekonferansen før kampen – og legger til at han har fokus på Manchester City, ikke United. At Manchester United vurderer å bruke millioner på å hente en trener under kontrakt mener fotballanalytiker, og tidligere topptrener Øyvind Eide, er problematisk og utfordrende for klubben. – Pochettino ønsker i så fall å sette sitt stempel på laget. Nå er jo dette en tropp som er bygget oppi et 4–2–3–1-system. Skulle Pochettino for eksempel ønske å spille 5–3–2-formasjon så er ikke troppen balansert for det, og han må hente nye spillere. Det vil gjelde andre managere og. Derfor må det være penger i banken for å få til det, sier Eide til VG, og foreslår en kontraktsløs kandidat i stedet:


Ørjan Burøe (47) og kona Marna Burøe Haugen (40) har fått mange tilbakemeldinger etter at de onsdag meldte at de går hver til sitt. Nå må Ørjan skrive om showet sitt. «Tusen takk for mange hyggelige meldinger det siste døgnet», skriver Ørjan Burøe på Instagram etterfulgt av et hjerte. Bakgrunn: Slutt mellom Ørjan og Marna «Selv om vi ikke er mann og kone, vil vi alltid være mamma og pappa og familie for guttene våre.» Han takker også kona. «Marna, du har vært en klippe i livet mitt og jeg er så stolt over alt du har fått til! Jeg heier på deg fra sidelinjen og ønsker deg det beste i livet», skriver han. Også Marna takker omgivelsene for fine meldinger. «Ørjan og jeg har det bra, begge to, selv om det føles som å miste en kroppsdel, så vil vi alltid være familie og i livene til hverandre», skriver hun til sine 282.000 følgere på Instagram. «Nå ser vi fremover mot et nytt kapittel i livet, som foreldre og veldig gode venner. Jeg er glad i deg, @orjanburoe», skriver hun Ørjan sier også i en selfievideo på Instastory at det betyr masse å få så fantastiske tilbakemeldinger som han har fått etter at nyheten ble kjent. Han presiserer også der at han og Marna alltid vil være familie. Han koster på seg litt fleip også. – Det er mye morsommere å «pranke» en ekskone, ikke sant? sier 47-åringen. Han og Marna har underholdt sine følgere i mange år med å utsette hverandre for spøkefulle stunts. Komikeren opplyser på Instastory at han har ti forestillinger igjen av «Store gutter gråter ikke». Han forteller at det blir litt rart nå, fordi forestillingen handler om å være familie, og være mann og kone. – Så jeg har syv timer på å skrive om den. Så hvis du sitter i salen, så «bear with me», sier han og legger til at han skal gjøre sitt beste for at publikum skal kose seg. Ørjan og Marna har ikke besvart VGs henvendelser. Paret har vært sammen i 18 år og gift i over åtte av dem. De har to barn sammen, og Ørjan har i tillegg to barn fra tidligere forhold. Ørjan har over 150.000 følgere på Instagram. Nå høster han mange likerklikk og kommentarer under sitt ferske innlegg. – Annerledes november og desember 27. november la Marna ut et blogginnlegg, der hun uten å si noe om bruddet, skrev at det er «en annerledes november og desember i år». «Jeg er vanligvis i høysesong og kjører på makspuls frem til 16. des., men i år tar jeg det mer med ro og det kjenner jeg er helt riktig å gjøre», skrev hun og la til at « Livet krever oppmerksomheten min om dagen». «Jeg tenker mye på hvordan jeg vil ha det fremover og hvilken vei jeg skal ta videre». Bloggeren skriver videre at hun gleder seg til neste år, og at hun har fine planer. Hun forteller at hun går til psykolog, «som et steg i å tørre å utvikle seg selv enda mer og bli litt mer kjent med seg selv». Samme dag som bruddet ble kunngjort, ble det også kjent at Marna er blant de tre deltagerne som flytter inn på «Torpet» i «Farmen kjendis» like over nyttår. Ekteparet bor i Ski i Nordre Follo og totalrenoverte huset de kjøpte i 2017. Det blir også deres felles base fremover, selv om de på sikt skal flytte fra hverandre.


Mange hytteeiere frykter høye strømpriser og flere har meldt hytteflytting, men vinningen kan gå opp i spinningen. – Noen sier at de har tenkt på det lenge og at strømprisen har fått dem til å gjøre det, andre sier at de må gjøre det for å klare strømregningen.  Det sier kommunedirektør Jan Sævig i hyttekommunen Trysil om søknadene de har fått fra folk som vil gjøre hytta til bolig.  Fra 2014 til i fjor hadde kommunen 31 hytter med bruksendring til primærbolig.  Så langt i år har de fått 25 søknader – 20 av dem har kommet etter 1. august, sier Sævig.  – Jeg tipper at det blir flere, sier han.  – Plussiden størst Regjeringens strømstøtteordning dekker en stor andel av strømregningen når prisen er over 70 øre per kilowattime.  Men denne strømstøtten er kun rettet mot husholdninger, og ikke fritidsboliger. I Trysil er det i underkant av 7000 hytter. At flere melder flytting for å få strømstøtte, har ikke kommunedirektøren noe imot.  – Da må de betale skatt til oss og vi får tilskudd fra staten for antallet personer i kommunen, men så har vi også plikter som helseansvar. Plussiden er større enn minussiden, sier Sævig.  Han sier at søknadene pleier å bli godkjent, og at behandlingstiden er en tolv ukers tid.  Også i Hemsedal merker de at flere tar kontakt for å høre finne ut hvordan de kan gjøre hytta til sin permanente bolig. – I utgangspunktet ønsker vi jo at flere skal bosette seg i Hemsedal, men vi har en forståelse av at det ikke er bakgrunnen for at de ønsker å melde flytting, det er for å få tilgang til strømstøtte, sier kommunedirektør Stephan Gundersen.  – Ønsker oss flere innbyggere I Norges største hyttekommune Ringsaker merker de har det er flere henvendelser.   – Vi har hatt rundt fem til åtte henvendelser i uken om muligheten til å flytte på hytta, sier strategisjef i Ringsaker kommune, Alf Thomassen. Han sier at folk først og fremst kontakter dem for å undersøke mulighetene, og at færre har sendt konkrete søknader. – Vi åpnet for dette for flere år siden og er i utgangspunktet positive til at folk vil bo i Ringsaker. Vi ønsker oss jo flere innbyggere, enten på den ene eller den andre måten. – Men bor de faktisk på hytta, eller er det bare for å få strømstøtte? – Hvis man først søker om å flytte på hytta, så forutsetter vi at man faktisk bor der, sier Thomassen. Flere meldte flytting I juli meldte 252 personer i hele landet flytting til hytta, ifølge tall VG har fått fra folkeregisteret. Det er 37 flere enn året før.  191 meldte flytting i august, men dette tallet er ikke endelig, opplyser Folkeregisteret.  Her er en oversikt over hvor mange som har meldt flytting til hytta de siste årene: Advarer Folkeregisteret sier det kan få store konsekvenser å melde flytting til hytta, og sier folk bør sette seg godt inn i regelverket og mulige konsekvenser før man melder flytting. – Det er ingen ting i Folkeregisterloven som sier at du ikke kan bo på hytta. Det Folkeregisterloven sier, er at du skal være registrert der du oppholder deg mest, sier direktør Elin Imsland i Folkeregisteret i en e-post til VG. – Dersom du sender inn en flyttemelding til et sted hvor du ikke har din regelmessige døgnhvile, så regnes dette som en fiktiv flyttemelding og bryter med forskriften, legger Imsland til.  Dersom hytta er i en annen kommune, mister du tilgangen på kommunale tjenester som fastlege, skole- og barnehageplass og aktivitetstilbud, advarer de.  – Det er mange aktører som benytter opplysninger om din folkeregistrerte adresse. For eksempel kommunen din, helsevesenet, banken, NAV og valgdirektoratet. De har behov for at adressen du er registrert med er der du reelt bor, sier Imsland. Kan bety mer skatt Men strømregning-vinningen kan gå opp i spinningen


En alkoholpåvirket mann slo seg vrang før avgang. Nå må resten av flypassasjerene ta inn på hotell for natten.  Anita (53) rekker ikke hjem til bursdagsfeiring med moren. – Det er irriterende å måtte bruke hele lørdagen på en flyplass, og vente helt til søndag med å fly, sier hun til VG lørdag kveld.  Det fullbookede SAS-flyet fra Lanzarote til Oslo skulle egentlig ta av i 14-tiden. Avgang ble først utsatt med en time.  Da setebelte-lampen lyste før avgang begynte en mann å lage krøll, forteller Anita.  – Han reiste seg for å gå på do. Da ba flyverten ham om å sette seg, sier hun.  Mannen skal så ha reist seg igjen, før han ble beordret tilbake til setet sitt. Det ville han ikke, ifølge tipsere VG har snakket med. Lederen for kabinbesetningen involverte seg i situasjonen og spurte flere passasjerer om de opplevde mannen som ubehagelig. Flere, blant annet Anita, skal ha svart bekreftende på det.  Opp mot to timer tok det før charterflygingen ble besluttet kansellert som følge av den berusede passasjeren.  Det bekrefter kommunikasjonsdirektør i SAS Karin Nyman til VG.  – Jeg har hørt om det, det stemmer. Passasjerene skal inn på hotell for natten og så fort som mulig av gårde med et nytt fly.  Trolig i søndag formiddag. Luftfartslovens bestemmelser om hviletid for flypersonalet setter naturlige begrensninger for hvor fort flyet kan komme seg på vingene, forklarer Nyman.  Hun beskriver avgjørelsen om å avlyse flygingen som et sikkerhetstiltak.  – Det viktigste i denne saken er at det er ro i luften. Når vi har med såkalte unruly passengers er det piloten som må bedømme om man kan fortsette.  Det var det ikke i dette tilfellet. SAS-direktøren beklager.  – Dette er ikke noe vi ønsker. Vi håper at man så snart som mulig kan komme opp i luften. Gunn (58) sier til VG at de andre passasjerene tok det med fatning da situasjonen pågikk.  – Det var ikke noe hysteri. Det var egentlig bare de bakerste seteradene som fikk med seg hele opptrinnet. Da han ble beordret ut av flyet gikk han stille og rolig, sier hun.  Charterturisten har ingenting å utsette på måten situasjonen ble løst på.  – Jeg synes det ble håndtert veldig fint.  Nå ser hun frem til å ta inn på hotellet og slappe av.  – Det skal bli deilig. Jeg har vært på flyplassen i hele dag.  Passasjerene VG har snakket med ønsket ikke å stå frem med fullt navn.


Utenriksminister Sergej Lavrov (72) advarer USA mot å gjennomføre et mulig attentat mot Vladimir Putin (70). Han mener at Washington har kommet med en slik trussel – om Russland bruker atomvåpen i Ukraina. Dette kommer frem i flere intervjuer med Lavrov i russiske medier onsdag. Bakgrunnen for uttalelsene skal være en artikkel i Newsweek i september der hemmelige kilder i Pentagon fortalte om at det amerikanske forsvarsdepartementet vurderte et såkalt «halshuggingsslag» i hjertet av Kreml – om Russland skulle bruke atomvåpen i Ukraina. Lavrov tolker det klart som en «trussel om fysisk å eliminere lederen av den russiske staten», altså å drepe Vladimir Putin. – Signalene fra Vesten er svært konfronterende. Det ser ut til at de har forlatt enhver anstendighet. Spesielt den beryktede Liz Truss, som uten en skygge av tvil erklærte før valget at hun var ganske klar til å beordre en atomangrep, sier utenriksministeren til nyhetsbyrået Tass. Så fortsetter han: – Washington gikk imidlertid lengst – der truet noen «ikke navngitte tjenestemenn» fra Pentagon faktisk med å påføre Kreml et «halshuggingsslag». Det er faktisk en trussel om fysisk å eliminere lederen av den russiske staten. Hvis slike ideer faktisk klekkes ut av noen, bør denne personen tenke veldig nøye over de mulige konsekvensene av slike planer, sier Lavrov. Nylig var Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj i USA. Med litt krigshumor fikk den ukrainske presidenten frem latteren hos pressekorpset: Utenriksministeren gjentok sine uttalelser i et program på TV – kanalen Pjervyj onsdag kveld: – Denne kilden sa at en slik trussel ble fremsatt, og i prinsippet burde ikke Kreml føle seg trygg, sier Lavrov, gjengitt av RIA. Han legger til at Putin personlig ikke ble nevnt spesielt, men Lavrov tolker det altså som en trussel om å «eliminere» presidenten. RIAs kommentator Irina Alksnis skriver at «det er ikke sikkert at Lavrovs advarsel blir hørt på den andre siden av dammen». – Amerikanerne nyter for mye det nåværende formatet på krigen med Russland og tror at det ikke bare er fordelaktig for dem, men faktisk gjør dem usårbare, skriver kommentatoren.  RIA er som alle andre russiske medier med base i Russland, kontrollert av Kreml. – I henhold til alle skrevne og uskrevne regler, anses drap på statsoverhodet i en annen stat som absolutt uakseptabelt, selv når det gjelder et åpent krigførende land, skriver Alksnis. Hun hevder imidlertid at USA gjennomførte mange attentatforsøk på Cubas leder Fidel Castro – «og de skjuler det praktisk talt ikke». Lavrov sier også at det russiske militæret jobber med nye planer som skal hindre at Ukraina mottar våpen og ammunisjon fra utlandet. – Vi ser at Ukraina mottar stadig flere og bedre vestlige våpen. Derfor er det oppfordringer fra militære eksperter om å stanse disse forsyningsrutene, sa Lavrov i et intervju på russisk TV onsdag, skriver NTB. – Jernbanelinjer, broer og tunneler blir vurdert. Jeg antar at de vil ta profesjonelle avgjørelser om hvordan disse leveransene kan gjøres vanskeligere, eller ideelt sett stanse dem helt, la han til.


Ukraina gjør fremskritt i sin offensiv mot byen Kherson, melder britisk etterretning. Ekspert mener vi kan stå overfor krigens vendepunkt.  Ukrainske styrker har brukt langtrekkende artilleri for å skade minst tre broer over Dnipro-elven ved Kherson, melder britisk etterretning torsdag morgen.  – Ukraina har brukt det amerikanske våpensystemet HIMARS, og klart å skade broene i slik grad at russerne ikke kan bruke tyngre kjøretøy over, sier oberstløytnant Palle Ydstebø ved seksjon for landmakt ved krigsskolen, til VG.

Kherson er en strategisk og viktig by og har vært okkupert av Russland siden mars.  Må bruke ferge for forsyninger Ydstebø forteller at Ukraina har hatt en motoffensiv i området i godt over en måned, og har i det siste hatt fremgang, ved at de kan angripe russernes bakre områder. Når russerne ikke kan benytte større kjøretøy over broene, er russiske styrker i praksis blitt isolert på andre siden av broen.  – Russerne har noen militære ferger, som kan frakte forsyninger over, men disse har ganske begrenset kapasitet sammenlignet med da broene var operative. Det er en ganske stor elv, som det er krevende å holde en forbindelse over.  Kan stå over vendepunkt Ydstebø forklarer at det ikke er snakk om mye fremgang på bakken, men at det er en fremgang i måten ukrainerne bruker våpnene på.  – De har kommet så tett på Kherson at de også kan bruke vanlig artilleriskyts. Dette betyr at de realiteten kan tvinge russerne til å oppgi hele området, eller så vil russerne ikke få inn forsyninger, sulte, gå tomme for ammunisjon og enten overgi seg eller trekke seg ut.
 Dette kan gi ukrainere en overtak i området rundt Kherson, mener Ydstebø.  – Hvordan dette utvikler seg kommer helt an på hvordan russerne reagerer. De kan velge å trekke flere styrker ut av Dombas-området, for forsterke styrkene i Kherson. Samtidig vil dette gjøre russerne svakere i Dombas-regionen.

Når Ukraina kan bruke styrkene sin til målrettede angrep, og ikke bare til forsvar, gjør dette at Ukraina i større grad kan legge premiss for krigen.  – Vi kan stå overfor et vendepunkt i krigens gang, sier Ydstebø.  Det ukrainske forvarspartementet tvitret onsdag at Russiske styrker måtte ta et valg: «Trekk dere tilbake eller bli drept av den ukrainske militæret. Valget er deres».  Strategisk viktig by Kherson var den første store og viktige byen som falt til russerne.  Havnebyen i sør regnes som strategisk viktig der den ligger både langs Svartehavet, ved elven Dnipros bredder og forholdsvis nært den annekterte Krim-halvøya. Antonivskyj-broen som går over elven Dnipros ble angrepet forrige uke, og onsdag angrep Ukraina broen igjen. – Det er høyst sannsynlig at broen er ubrukelig, skriver britisk etterretning. Ifølge britisk etterretning er nå Russlands styrker stasjonert på vestsiden av Dnipro-elven og skal være svært sårbare. – Tapet vil alvorlig undergrave Russlands forsøk på å få okkupasjonen til å se ut som en suksess, skriver britene. Russerne har forsøkt å ta seg videre fra Kherson mot vest, men har blitt slått tilbake og aldri kommet lenger enn Mykolajiv – en by som har vært under kraftig russisk beskytning i flere måneder. Men østover har Russland klart å ta landområder, og til slutt også annen viktig strategisk by – Mariupol. Tirsdag sa ukrainske myndigheter at Kherson vil være gjenerobret innen september, med hjelp av vestlige våpen. En eventuell bykrig der, vil med all sannsynlighet bli svært blodig. Det vil også være første gang siden fullskalainvasjonen at de ukrainske styrkene skal forsøke å gjenerobre et bysenter.


Under to måneder etter at han startet soning, er Søgaard overført til en ny anstalt. Det skjer etter at han har vært i bråk om en fengselssjefs religion og bruk av tekst-TV, blant annet, ifølge den svenske avisen Expressen. De skriver at den norske 54-åringen med predikantbakgrunn nå er flyttet fra fengselet Svartsjö – som har den mildeste typen sikkerhetstiltak i Sverige – til Täby, som har sikkerhetsnivå 2 (av tre). Søgaard ble i juni 2021 dømt til ett år og åtte måneder fengsel for skatteunndragelse og bokføringsbrudd.  Dommen falt i Hovrätten, som tilsvarer lagmannsretten i Norge. Søgaard anket til høyesterett, men anken ble avvist. Han startet soning 17. november. Expressen skriver at Søgaard fikk fem advarsler i forkant av overflyttingen. Avisen viser til journaler fra fengselet, hvor det er oppført flere tilfeller av det som skal ha vært trøbbel med Søgaard. 14. desember skal han ha uttalt seg negativt om fengselssjefens religion, og at denne ikke hadde kristen bakgrunn. Ifølge journalen vedkjenner ikke Søgaard seg dette. Ifølge Aftonbladet skal Søgaard ha hatt «en informativ samtale» med to av fengselets personale, hvor han skal ha tatt opp alle sine bekymringer rundt fengselsoppholdet. Der skal han ha påpekt, i forbindelse med sin kritikk, at det i alle fall var et «interessant sammentreff» at sjefen var muslim. Kriminalvården skal ha opprettet en rapport om upassende oppførsel som følge av samtalen. I et senere avhør skal Søgaard ha uttrykt sjokk over rapporten, og at han hadde vanskelig for å huske at det overhodet fant sted en samtale den aktuelle kvelden. Aftonbladet har i en tidligere sak meldt at Søgaard skal ha truet fengselsbetjenter med å slippe en «mediabombe» fordi de ikke etterkom hans ønske om å bytte celle. 17. desember ble han ifølge journalene Expressen refererer til oppdaget utenfor anstaltens område, og det ble utredet hvorvidt det var et rømningsforsøk. Han skal imidlertid ha blitt med tilbake til cellen uten oppstuss, og Kriminalvården skal da ha avgjort at det holdt med en advarsel om å følge reglene. I julen ble det rapportert at Søgaard var innblandet i en «voldssituasjon». Søgaard skal  ha forklart at han ville se på tekst-TV, mens en medfange ville se noe annet og derfor ble opprørt. Medfangen skal ha truet med vold, hvorpå Søgaard skal ha stilt seg i selvforsvarsposisjon. Kriminalvården skal ikke ha mistrodd Søgaard i sistnevnte episode, men skal likevel ha besluttet forflytning av nordmannen etter fem advarsler og mistanke om ni regelbrudd. Expressen viser til et dokument om overføring av Søgaard, hvor det står: «Etter en samlet vurdering av det som har kommet frem rundt Runar Søgaards dårlige oppførsel, anses det å foreligge risiko for videre dårlig oppførsel og han skal derfor være plassert i en anstalt med sikkerhetsnivå 2 for at orden og sikkerhet skal kunne opprettholdes. Anstalten Täby anses å være en riktig anstalt med passende sikkerhet og sysselsetting.» Søgaard ble først dømt i svensk tingrett i 2019, for flere tilfeller av alvorlige bokføringsforseelser og skattelovbrudd. Tingretten mente da at Søgaard ikke hadde bokført inntekter på flere millioner. Samtidig ble han frikjent for tiltale om forfalskning. Ifølge tiltalen, som kom i 2017, skal Søgaard og en slektning ha unnlatt å bokføre over ti millioner svenske kroner i regnskapsårene 2013–2016 – samt inntekter på rundt 390.000 kroner i deler av perioden. I tillegg skal de to tiltalte heller ikke ha rapportert inn over 950.000 svenske kroner til skattevesenet i samme periode. Søgaard har ifølge Expressen tidligere opplyst at det ikke er han som har stått som faktisk eier i selskapet, og at han dermed ikke har hatt ansvaret for regnskapsføringen. I 2015 ble Søgaard også dømt til fengsel for økonomisk kriminalitet. Da fikk han to måneders fengselsstraff og sonet med fotlenke

Expressen:  Flyttes til fengsel med høyere sikkerhet


Alle de 13 soldatene som var utplassert på øya Zmiinyi i Svartehavet ble drept av et russisk krigsskip på invasjonsdagen. Nå hylles de som helter. – Jeg foreslår at dere legger ned våpnene deres og overgir dere for å unngå blodsutgytelse og unødvendige tap.  – Hvis ikke, vil dere bli bombet.  Denne radiomeldingen sendes  fra et russisk krigsskip til de ukrainske soldatene på Zmiinyi noen timer etter invasjonen begynte, ifølge en lydlogg som blant annet CNN har gjengitt.  – Russisk krigsskip, dra til helvete, svarer en ukrainsk soldat, ifølge opptaket.  Dette er trolig det siste livstegnet fra de 13 soldatene som var utstasjonert på radiobasen på Zmiinyi.  – Alle grensevaktene døde på heroisk vis, men de ga ikke opp. De vil motta tittelen «Helter av Ukraina» etter deres død, kunne Ukrainas president bekrefte torsdag kveld.  Ikke-verifiserte videoer på sosiale medier viser det som skal være øya omsvøpt i røyk etter et russisk angrep torsdag morgen.  Til tross for at øya Zmiinyi, også kalt Slangeøya, har en størrelse på bare litt i underkant av 200.000 kvadratmeter, er den av stor strategisk betydning i Svartehavet.  Den ligger bare noen kilometer sør for den store havnebyen Odessa, der russiske styrker gikk i land torsdag for å fortsette fremrykket mot Kyiv.  Øya ligger også i nærheten av den Ukrainske byen Ochakiv, der Nato har gjennomført flere treningsøvelser med det ukrainske forsvaret de siste årene, ifølge Politico.  Det ukrainske nyhetsnettstedet Ukranews skriver at de russiske krigsskipene «Moskva» og «Vasily Bykov» var stasjonert i Svartehavet da angrepet skjedde.  Den russiske krigsflåten har hatt stor tilstedeværelse i Svartehavet de siste månedene. Blant annet deltok mer enn 30 skip fra det russiske sjøforsvaret i en øvelse utenfor Krim-halvøya 12. februar.


Flere kommuner sier nei til å vaksinere mer i juli som følge av skjevfordeling. Assisterende helsedirektør Nakstad mener kommunene kan ruste opp. – Vi er bekymret for at noen kommuner ikke makter dette. Da vil det ta lengre tid å gjennomføre vaksinasjonen i Norge, sier assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad til VG på spørsmål om hva han tenker om at flere kommuner sier nei til å vaksinere mer i juli som følge av skjevfordeling. Samtidig er han krystallklar på at kommunene egentlig har alle forutsetninger for å få dette til:  – Alle kommunene har muligheten til å bemanne opp for å forberede seg for flere i juli, dersom de tar i bruk personell som er ferdig klarert gjennom Helsedirektoratets ordninger for nasjonalt helsepersonell eller helsefagsstudenter som trenger sommerjobb. Også andre fra frivillige organisasjoner kan trolig bistå med logistikkoppgaver, dersom det planlegges godt. Ordningen «nasjonalt helsepersonell» har 10.000 autoriserte helsefagarbeidere som til vanlig ikke jobber i helsetjenesten registrert seg for mulig bruk under pandemien. – Må de frivillige jobbe gratis midt i fellesferien?  – Nei, vi forutsetter at kommunene ansetter folk for å kunne gjennomføre vaksinasjonsprogrammet gjennom sommeren, slik det er lagt opp til fra staten. – Flere kommuner mener skjevfordelingen i seg selv er urettferdig. Kan det være mange som sier de ikke klarer det, selv om de praktisk talt gjør det? – Vi håper kommunene strekker seg langt for å få til dette. Det dreier seg om å få vaksinasjonen ferdig så raskt som mulig.  – Krevende måned for alle Nakstad mener de fleste kommunene vil klare justeringene og trekker frem at man i 2009 under svineinfluensaen klarte å vaksinere mange i løpet av kort tid.  – Hva om det er 100 kommuner som sier ja og 200 sier nei? – Da tror jeg FHI må inn og vurdere hvordan man får til dette for den enkelte kommune.  Flere av dem som vil få færre vaksiner, sier til VG at det ikke lar seg løse praktisk å ta igjen etterslepet midt i fellesferien. Klarer de ikke det, kan de måtte tenke nytt ifølge Nakstad: – Dersom man ikke får satt alle vaksinene, må FHI vurdere omfordeling sånn at vaksinene blir brukt. Hvis en kommune ikke har kapasitet, mens en annen har, kan det være at kommunene kan hjelpe hverandre, eller at en kommune faktisk blir raskere ferdig med vaksineringen av de yngre aldersgruppene. Nakstad legger til at det er opp til regjeringen å bestemme hvordan de går videre etter at de har fått svar fra kommunene.  – Men det blir veldig kompliserende hvis mange kommuner ikke ser for seg å vaksinere mange i juli. Juli blir uansett den måneden da flest vaksiner blir satt i Norge, så det er en krevende måned for alle.  FHI: Usikre tall Jasper Littmann, assisterende direktør for vaksinasjonsprogrammet, understreker at FHI ikke har bekreftede tall for hvor mange doser Norge vil motta i juli, og derfor ikke kan si hvor mange doser kommunene vil få. – Vi har brukt en økning på 65/70 prosent av leveransene i uke 19 som utgangspunkt, fordi det er et tall kommunene kan forholde seg til. Men vi kan ikke garantere at det blir akkurat det, sier han. Normalt får kommunene oversikt over hvor mange doser de vil få to uker frem i tid. Forskjellen vil altså bli størst for de større kommunene – som for eksempel Bodø og Tromsø. – Vi må også huske at noen av de kommunene som skal avgi er veldig små kommuner – 65/70 høres mye ut, men i enkelte kommuner kan det være snakk om et hetteglass. – Hva gjør dere hvis mange av kommunene sier nei, men en del fortsatt sier ja? – Vi venter på tilbakemelding – så er det regjeringen som må ta en beslutning om det, sier Littmann. – Vi har jo på et tidligere tidspunkt bedt kommunene kartlegge kapasitet – så vi har en forestilling om hva som er mulig, men her er det spesifikt fokus på sommer


Helse- og omsorgsminister Bent Høie håper andre trinn av gjenåpningen kommer i siste halvdel av mai - om alt går som de håper Han møtte pressen sammen med justisminister Monica Mæland, helsedirektør Bjørn Guldvog og avdelingsdirektør i Folkehelseinstituttet Line Vold klokken 13 onsdag. Andre trinn ventet i mai Ministeren melder at Norge tar andre trinn av gjenåpningen i siste halvdel av mai, om alt går etter planen. – Råd og regler må fortsatt være de samme for vaksinerte som uvaksinerte i det offentlige rom, sier Høie. – Etter hvert som en stadig større andel av befolkningen blir vaksinert, vil antall begrensninger og tiltak i samfunnet kunne lettes for alle, sier han. Likevel lettes det på noen tiltak i private hjem: Høie oppklarer også at det ikke er greit å ha inntil ti gjester i Oslo. Rådet om maks fem gjester gjelder også i Oslo, men der kan du i tillegg får bot om det er samlet over ti personer i private hjem.  Han opplyser at flere enn 1,5 millioner vaksinedoser nå er satt i Norge og godt over 300.000 er fullvaksinert. – Vi må se hvilke konsekvenser dette får før vi går videre til neste trinn. Åpner vi for tidlig, risikerer vi en ny nedstenging. Derfor må vi være sikre på at antall smittede, antall sykehusinnleggelser ikke øker før vi går fra et trinn til det neste. Og sist men ikke minst, vi må se at vaksineringen går sin gang, sier han. Obligatorisk karantenehotell – Vi anbefaler ingen å reise, med mindre det er strengt nødvendig, understreker Monica Mæland og fortsetter: – Vi innfører strenger strengere karanteneregler for reisende fra India, Irak, Nepal, Bangladesh og Pakistan. Det blir pålegg om karantenehotell for alle reisende fra disse landene – enten reisen er nødvendig eller ikke. Innskjerpingene gjelder fra klokken 12 onsdag. Vi må regne med at flere kan komme på karantenehotell, og det er endringer som kan komme på kort varsel. – Vi har sett en del eksempler i mediene på EØS-borgere som ikke slipper inn i Norge etter å ha vært i hjemlandet. Det er kun personer som er bosatt i Norge som kan reise til Norge. Her skiller vi ikke på unødvendige og nødvendige reiser, sier Mæland.  Mener karantenehotell er i tråd med lover og regler På spørsmål om praksisen med karantenehotell kan være i strid med menneskerettighetene, svarer Mæland avvisende: – Det er ikke noe internering - det er for å sikre at vi ikke får smitte, og det er hjemlet i smittevernloven som gir ganske store hjemler til å innføre nødvendige tiltak. Dette mener vi handler om å sikre at alle holder karantenekravene og blir testet. Vi mener selvsagt det vi gjør er fullt ut lovlig, i tråd med de reglene vi har og med menneskerettighetene. Helseministeren sier de jobber med et coronasertifikat, noe assisterende helsedirektør Espen Nakstad også fortalte VG tidligere onsdag at det jobbes med å utrede i disse dager.  Indisk mutasjon Line Vold sier de ikke vet så mye om smittsomheten for den indiske varianten sammenlignet med den engelske varianten. – Vår kunnskap stammer fra at det er stor utbredelse i India og at de har en veldig anstrengt situasjon og overbelastning på helsevesenet. men vi vet ikke så mye om denne varianten i forhold til den engelske på smittespredning, for eksempel, sier hun. 8. april la statsminister Erna Solberg fram sin plan for gjenåpningen av Norge. Planen består av fire trinn, og det vil gå minst tre uker før de går videre fra ett trinn til et annet. For tiden er Norge på et forberedende første trinn. I et nøkternt scenario vil lettelser kunne begynne i juli, mens i et verstefallsscenario vil gjenåpning være vanskelig i 2021.


En ny regjering må se på tiltak som kan beskytte folk mot ekstreme strømregninger denne vinteren. Det varsler Espen Barth Eide, som er Arbeiderpartiets fremste klima- og energipolitiker.  Torsdag ligger strømprisen i Sør-Norge på 1,23 kroner kilowattimen utenom påslag, nettleie og avgifter, ifølge strømbørsen Nord Pool. Det er årets desidert høyeste snittpris, ifølge E24.  Dagens prisnivå kan bety to tusen kroner høyere strømregning hver eneste måned til vinteren, sammenlignet med forrige vinter.  – Vi er klar over problemet og hva svært høye strømpriser kan føre til av problemer. Vi er i gang med å se på det, men jeg kan ikke nå si hva slags tiltak som eventuelt vil komme, sier Espen Barth Eide til VG torsdag ettermiddag.  Rødgrønne samtaler  Ap-leder Jonas Gahr Støre snakker nå med Senterpartiet og SV hver for seg, og målet er å starte forhandlinger om et regjeringsgrunnlag allerede i neste uke. Før en plattform er klar, kan hverken Eide eller andre rødgrønne energipolitikere gi norske husholdninger noen sikkerhet for hva slags avbøtende tiltak som vil komme. Espen Barth Eide sier at prisene topper seg nå fordi flere negative faktorer slår inn samtidig: – Det er lite vann i mange norske magasiner. Gassprisen og CO₂-prisen er høye, og det er lite vind i Europa. Når dette inntreffer samtidig, går prisene opp. Strømprisene ute i Europa er enda høyere, men det er jo ingen trøst for norske husholdninger, forklarer han. Vil kutte elavgift  Men de rødgrønne partiene har helt ulike svar på hvilke strakstiltak som må på plass: «Vi skal sette ned elavgiften umiddelbart. Det første vi må gjøre er å fjerne den økningen på fem øre kilowattimen som Høyre og Frp har økt elavgiften med siden 2013. Målet mitt er at vi får til å fjerne hele den økningen allerede i høst», sa Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum til E24 to dager før valget. – Vi går mot en varslet strømkrise og tomme magasiner, samtidig som vi eksporterer en halv TWH i uken, sier energipolitisk talsperson Ole André Myhrvold i Senterpartiet til VG. – Det viktigste for at vi skal ha råd til å holde lysene på, er å fjerne elavgiften. Jeg skal ikke forskuttere hvem som skal forhandle hva med hvem, men vi har klart og tydelig redusert avgiften i våre alternative budsjett, sier han. Energipolitisk talsperson i SV, Lars Haltbrekken, er skeptisk til Sps planer om å fjerne elavgiften. Han mener det vil slå skjevt ut, føre til økt kraftpris – og dermed ingen lettelser, og mindre hjelp for de med dårlig råd. – En generell reduksjon er ikke nødvendigvis treffsikkert. Vi må gjennomføre tiltak som hjelper de med dårlig råd, og ikke bruker unødvendige ressurser på de med god råd, sier han. I tillegg foreslår SV og Haltbrekken å gjennom Enova gi økonomisk støtte til husstander med dårligere råd, slik at de har råd til enøktiltak – som eksempelvis kan innebære å etterisolere hus. Før folket gikk til valg, foreslo også SV-leder Audun Lysbakken en ny runde med strømkompensasjon til de 90.000 mottagerne av bostøtte i Norge. Skeptisk til avgiftskutt  Espen Barth Eide sier dette om forslagene fra de andre rødgrønne: – Jeg er skeptisk til å fjerne hele elavgiften, det vil eierne av de største villaene tjene mest på. Men man kan tenke seg en terskel hvor elavgiften automatisk går ned når strømprisen kommer over et visst nivå. Ellers vet vi at kompensasjon via bostøtten er veldig treffsikkert, sier Ap-representanten, som ble gjenvalgt til Stortinget på mandag. Espen Barth Eide er et hett navn i regjeringsspekulasjonene, både som klima- og miljøminister og som utenriksminister. Akkurat nå sitter flere av Aps stortingsrepresentanter og lager posisjonspapirer foran mulige regjeringsforhandlinger med andre partier om kort tid


I sitt første intervju etter nyheten om at hun gir seg som talkshow-vert, kaller Ellen DeGeneres den negative medieoppmerksomheten «orkestrert» og «kvinnefiendtlig». Onsdag kom nyheten – Ellen DeGeneres gir seg etter den 19 sesongen av det populære TV-programmet «The Ellen DeGeneres Show». Torsdag snakket hun ut på nyhetsprogrammet «Today» om hvorfor hun velger å forlate programmet og hvordan påstandene om usunt arbeidsmiljø har påvirket beslutningen. Det skriver Variety. For alt har ikke vært roserødt for programlederen de siste årene – og slutten for TV-programmet skal lenge ha ligget i kortene. I forkant av sesongen som startet høsten 2020, hentet produsentselskapet Warner Brothers inn et eksternt selskap for å foreta en intern gransking av arbeidsmiljøet på programmet.  – Jeg er en snill person Granskingen kom i kjølvannet av en større artikkel hos Buzzfeed der tidligere ansatte kom med påstander om usunt arbeidsmiljø med blant annet rasisme og trusler. Men dette skal ikke ha vært årsaken til at DeGeneres gir seg. – Hvis det var grunnen til at jeg slutter, ville jeg ikke kommet tilbake dette året, sa hun blant annet til programleder Savannah Guthrie i «Today». Hun erkjente samtidig: – Jeg tenkte virkelig på ikke å komme tilbake ... fordi det var knusende. Jeg er en snill person. Jeg er en person som like å gjøre folk glade. I sesongpremieren i fjor valgte DeGeneres å beklage seg til alle ansatte som var negativt berørt av det usunne arbeidsmiljøet. – Føltes kvinnefiendtlig I etterkant av beklagelsen sank seertallet til DeGeneres med 43 prosent, ifølge New York Times. I intervjuet spurte programleder Guthrie DeGeneres om hun følte seg «avlyst» som følge av den store medieoppmerksomheten rundt påstandene og granskingen. – Jeg forsto det virkelig ikke. Jeg forstår det fremdeles ikke. Det var for koordinert og orkestrert. Folk blir mobbet, men for meg varte det i fire måneder på rad. DeGeneres mener at kvinnefiendtlighet kan ha spilt en rolle i mediedekningen. – Hvordan kan jeg være et eksempel på styrke, utholdenhet og kraft om jeg ga opp og løper unna.  Hun la til: – Det er virkelig en av grunnene til at jeg kom tilbake. Jeg jobbet veldig hardt med meg selv. Og jeg må si – om ingen andre sier det – det var veldig interessant fordi jeg er kvinne, det føltes veldig kvinnefiendtlig.


George Santos (34) viklet seg inn i et nett av usannheter, men tar likevel sete i Kongressen over nyttår: – Jeg er ingen bløffmaker, forsikrer republikaneren. Den unge politikeren vant i november kongressvalget nord på Long Island og nordøst i bydelen Queens i New York. Siden er han drevet fra skanse til skanse. Amerikanske media har nærmest revet selvbildet hans i fillebiter. Santos er blitt tvunget til å innrømme at det ikke var helt sant, hva han hadde oppgitt om sin familiebakgrunn, høyere utdanning og lysende karriere. Nå vil føderale og lokale påtalemyndigheter granske om han har begått lovbrudd. Statsadvokat Anne Donnelly i Nassau fylke i delstaten i New York er krystallklar: – De tallrike løgnene og uoverensstemmelsene forbundet med kongressvalgte Santos er intet mindre enn rystende. – Pyntet på CV-en George Santos er den første åpent homofile republikaneren som kaprer et sete i Kongressen, hvor partiet hans i mellomvalget fravristet Demokratene flertallet. Han vant med god margin i et distrikt som tradisjonelt støtter Demokratene. Men valgseieren bleknet, da journalister i New York Times, CNN og andre medier tok for seg CV-en han hadde offentliggjort og begynte å bore i Santos’ fortid. – Pyntet jeg på CV-en? Ja, det gjorde jeg. Og jeg er lei for det, det skulle ikke vært gjort, uttalte George Santos til publikasjonen City & State. – Samme fyren Han la til at ord ikke fullt ut kan forklare hvordan han føler seg. – Men jeg er fremdeles samme fyren. Jeg er ingen bedrager. Jeg er ingen tegneseriefigur. Jeg er ikke noe mytisk vesen som noen har funnet på. I valgkampen fremstilte Santos seg som personifiseringen av den amerikanske drømmen og hevdet at han stilte for å sikre at andre kunne nå like langt. Men New York Times gikk selvbiografien på kampanjenettstedet hans nærmere etter i sømmene. Her er usannhetene som amerikanske medier har avdekket: Karrieren  Santos oppga at han hadde arbeidet for verdens største finansselskap Citigroup og det kjente meglerhuset Goldman Sachs. Han fremstilte seg som en erfaren finansmann og investor på Wall Street. Men begge selskapene avviste at han noensinne hadde jobbet hos dem. – Et uheldig ordvalg, forklarte Santos til New York Post. Sannheten var at han hadde vært ansatt i et selskap kalt LinkBridge Investors, som kobler fondsforvaltere med investorer. Utdanningen Santos oppga en bachelorgrad i økonomi og finans fra Baruch College på Manhattan. Han hevdet også å ha studert ved New York University. Ingen av utdanningsinstitusjonene fant ham blant tidligere studenter. – Jeg har ikke avlagt eksamen ved noe lærested for høyere utdanning, vedgikk den nyvalgte kongressrepresentanten overfor New York Post. Santos hevdet også at han hadde vært elev på eliteskolen Horace Mann i Bronx, men heller ikke denne skolen fant ham i arkivet, skriver Washington Post. Eiendommene Santos oppga at han og familien har en portefølje på 13 verdifulle eiendommer i New York som gir dem høye leieinntekter. Journalistene gikk i eiendomsdatabaser og fant ingen eiendommer registrert i hans navn, på hans nærmeste familie eller virksomheter forbundet med ham. – George Santos eier ingen eiendommer, innrømmet han overfor New York Post. Han måtte i stedet vedgå at han i 2017 ble dømt til å betale over 100.000 kroner til en utleier i Queens, etter at han i måneder hadde latt være å betale husleien. Et par år før ble han kastet ut fra et annet husvære, da han ikke betalte leien ... Veldedigheten Santos oppga at han grunnla og drev en veldedig organisasjon kalt Friends of Pets United, som angivelig skal ha reddet 2500 hunder og katter. Gaver til organisasjonen skulle gi skattefritak, men skattevesenet IRS har ikke registrert noen organisasjon ved det navnet. Massakren Santos hevdet at et selskap han arbeidet for, mistet fire ansatte i masseskytingen mot homonattklubben Pulse i Orlando i Florida i juni 2016. New York Times gjennomgikk nyhetsdekningen og minneord etter massakren som kostet 49 liv og fant ingenting som underbygget Santos påstand

Tatt i løgn etter løgn:  - Intet mindre enn rystende


49-åringen ble skutt og drept av politiet, etter det politibetjentene opplevde som en livstruende situasjon. Familien omtaler dødsfallet som «uforståelig». Dramaet skjedde i Lavangen i Sør-Troms natt til fredag. VG går ut med navn og bilde i samråd med advokat John Christian Elden, som er engasjert som bistandsadvokat for avdødes tre barn – en datter og to sønner.  – Faren var en hyggelig mann, og det er uforståelig at det kunne oppstå en situasjon som medførte at han ble drept, sa Elden til VG lørdag kveld. Troms politidistrikt har opplyst at en av deres patruljer skulle bistå i et helseoppdrag i Tennevoll i Lavangen kommune natt til fredag.  Det skal ha vært bonde Hans Arne Nystad som kontaktet Akuttmedisinsk kommunikasjonssentral (AMK). Politiet kom først til stedet klokken 01.40. Gården ligger øverst i en husklynge ved fylkesveien langs fjorden Lavangen, knapt fire kilometer fra tettstedet Tennevoll. Da oppsto en situasjon som førte til at politiet avfyrte skudd mot Nystad, som på det tidspunktet satt i en hjullaster. Politimester Astrid Nilsen i Troms politidistrikt har uttalt at tjenestemennene opplevde situasjonen som livstruende. Bilder fra stedet viser minst 15 kulehull i vindusruten på hjullasteren og en politibil som ligger veltet på siden.  De to politibetjentene som var involvert i hendelsen, er fritatt fra tjeneste, men ikke suspendert. Ingen av dem ble skadet. Hendelsen etterforskes av Spesialenheten for politisaker, med bistand fra Kripos. Ifølge bistandsadvokat Elden etterforsker Spesialenheten saken som straffbar kroppsskade med døden til følge med én mistenkt. Etterforskningsleder i Spesialenheten Halvor Hjelm-Hansen har opplyst at én av politibetjentene har status som mistenkt. Det er rutinemessig i saker der politiet påfører andre alvorlig skade eller død, understreker etterforskningslederen. Spesialenheten har etterforsket mange saker der politiet har løsnet skudd. – Gjennomgående er at handlingene vi etterforsker i disse sakene, blir vurdert opp mot nødverge, sier Hjelm-Hansen. Han sier at det i Lavangen ble løsnet mange skudd. – At det er avfyrt mange skudd gjør saken alvorlig, og det har en betydning mot hva vi skal vurdere strafferettslig, sier etterforskningslederen. Familien håper ifølge bistandsadvokaten at etterforskningen gir gode svar. – Min jobb er å etterpå at etterforskningen blir grundig og nøye som i alle andre straffesaker der et menneske er drept, skriver Elden i en SMS. Per-Erling Ellingsen er bonde i Lavangen, og forteller at han har kjent avdøde Hans Arne Nystad hele livet.  – Det er helt ufattelig, sa Ellingsen til VG fredag. Han beskriver 49-åringen som snill og arbeidsom og en veldig god kompis. – Han stilte alltid opp hvis man trengte hjelp eller uansett hva det skulle være. Han var i godt humør, og hadde bestandig en god replikk å komme med.

Hans Arne (49) ble skutt og drept av politiet