To alpinister ble fløyet med helikopter til sykehus under dagens utforrenn i Kitzbühel. Amerikanske Ryan Cochran-Siegle (28) fikk seg en ordentlig trøkk i dagens renn, etter han falt i skråhenget. Renndirektør Markus Waldner meldte at det gikk fint med han, men at han hadde noen skuldersmerter før han ble hentet i helikopter og fløyet til sykehus. Sveitsiske Urs Kryenbühl (26) fikk også et hardt møte med isen i Die Streif. Han mistet kontrollen da han var i luften på målhoppet og ble liggende i målområdet, før han også ble fløyet til sykehuset. Sveitseren ble målt i 146.7 km/t før han falt. Ifølge sveitsiske journalister skal han ha vært bevisst og ha kjent igjen treneren sin etter fallet. Fredag ettermiddag kom det sveitsiske landslaget med en skadeoppdatering på Kryenbühl. Der skriver de at Kryenbühl har pådratt seg en hjernerystelse og at han brukket det høyre kragebeinet. I tillegg har han også skader i det korsbåndet og det indre leddbåndet i det høyre kneet, skriver der på Twitter.  – I tre dager har løypen bare handlet om målhoppet. Han hopper for langt. Det må ikke og burde ikke være så stort hopp. Jeg håper ikke det har gått for galt med Urs, sa dagens vinner Beat Feuz til den østerrikske tv-kanalen ORF-tv etter rennet og fortsatte: – Et målhopp er en del av løypa - definitivt. Men man trenger ikke å fly 60 eller 70 meter i denne hastigheten - og fremfor alt trenger det ikke være så høyt. Med Aleksander Aamodt Kilde (28) og Adrian Smiseth Sejersted (26) ute med skader, var det et tynt norsk fartslag som stilte til start på dagens utforrenn. Kjetil Jansrud (35) var Norges største håp til dagens utforrenn i Kitzbühel, men klarte ikke å leve opp til forventningene.  Han fikk store problemer allerede i starten av løypen og tapte mye tid til konkurrentene nedover løypa.  Vinstra-gutten endte +2.51 sekunder bak sveitsiske Beat Feuz, som tok sin første seier i den legendariske bakken.  – Jeg synes jeg kom bra i gang, men så ble jeg litt utålmodig i den lange svingen inn mot panorama. Det er veldig kjipt og synd, sa Jansrud til TV 2 etter målgang og fortsatte: – Jeg kjørte helt ok resten av løypa, men jeg klarte ikke å holde den gjennomsnittshastigheten jeg ønsket.  Henrik Røa som egentlig skulle debutere i Kitzbühel i dag, fikk ikke kjørt ettersom rennet ble avsluttet etter de 30 første startende.


ZHANGJIAKOU/OSLO (VG) Det manglet ikke på kritiske røster etter at juryen valgte å «halvere» femmila i OL.  Svenske William Poromaa, som tok 9. plass på det som ble 28,4 kilometer og ikke 50 kilometer på grunn av vind og kulde, kaller avgjørelsen «merkelig».  – Jeg synes det blir rart. Det er respektløst mot de som vil gå femmil, sier Poromaa til VG. 21-åringen ville ikke hatt noen problemer med å gå fem mil i dag. – Jeg synes det er synd vi ikke går femmil. Det er merkelig. Vi har tatt opp slike ting med FIS (Det internasjonale skiforbundet) tidligere. Andrew Musgrave likte også avgjørelsen dårlig.  - Jeg er irritert. Før vi fikk beskjed om at distansen var kortet ned, var det ute i norsk media. De prater med dere før vi får beskjed, hevder briten.  –  Det er ganske latterlig. Det er ikke blitt noe kaldere, og det er ikke varmere å gå 28 kilometer enn fem mil. Det er bare å ta på seg klær, sier briten til VG.  VG har forsøkt å få juryen i tale, men har ikke lyktes med det i skrivende stund.  Hans Christer Holund mener man burde gjort som skiskytterne og flyttet øvelsen. – Det virker ikke veldig gjennomtenkt når de endrer én time før start. Det er noe med femmil, og jeg synes man skal gå det. De har værvarsel i Kina også. Skiskytterne flyttet sin øvelse (kvinnenes fellesstart) én dag frem, det er noe vi også burde vurdert, sier Holund.  Etter  13. plassen – nesten to minutter bak vinneren Aleksander Bolsjunov – var han imidlertid glad det var tre mil og ikke fem i dag.  – Med den formen jeg hadde i dag, er jeg glad jeg gikk tre og ikke fem.  Bronsevinner Simon Hegstad Krüger sier han hadde forberedt seg på «fem harde mil i dag».  – Jeg kunne gjerne gjort det. Det var helt greit å gå. Det blåste litt, men det tenker man ikke så mye over når man går skirenn. Jeg tror ikke det hadde vært noe problem, men det ble en grei distanse og jeg tipper at det uansett hadde blitt et lignende løp. Så jeg vet ikke hvor mye det hadde hatt å si, sier Krüger til Discovery.  – Men å ta medalje er akkurat like stort om det er tre eller fem mil. – Tøff jobb Landslagstrener Eirik Myhr Nossum konstaterer at juryen har hatt «en tøff jobb». – Det var litt kaos i dag. Det har vært skiftende vær. I dag tidlig hadde det ikke gått an å arrangere, men det er OL, så vi må få gjennomført, sier Nossum til VG.  Hans trenerkollega for Russland, Markus Cramer, sier de fleste trenerne ønsket å utsette rennet.  – De må tenke på helsen til utøverne, men det ville ha vært mulig å vente til i morgen og ta en avgjørelse. Er det samme været da så kunne man forkortet distansen, sa Cramer til Discovery før rennet. I mixed zone var det én nordmann som roste avgjørelsen til juryen.  - Det er etter mine tanker en ganske rett avgjørelse. Jeg synes juryen gjorde en kjempeavgjørelse, sier Sjur Røthe til VG.

Irritert etter langrennskaos: - Respektløst


– Det er både
overraskende
 og skremmende. Hva blir det neste
for verden
– og Norge?    Tyfoonen Nanmadol har slått inn over Japan denne helgen, og kan  bli den største stormen landet har sett på 70 år. Det er den siste av en rekke ekstreme værhendelser denne sommeren. – Det er rett og slett enestående det vi ser nå. Det har vært varslet, men det vi før så på som ekstremt, det er nå den nye normalen.  Direktøren for Bjerknessenteret for klimaforskning i Bergen, Kikki Flesche Kleiven, har nettopp vært på konferanse med klimaforskere fra hele verden. England har nylig hatt 40 varmegrader, en rekord forskere hevder ikke kunne ha forekommet uten global oppvarming. Ifølge Kleiven var hennes britiske kolleger tydelige på at dette var en rekord de forventet å se når verden har passert en temperaturøkning på 1.5 grader, en gang mellom år 2030 og 2050.  Men ikke nå.  HETEBØLGENE I Europa
herjet
hetebølgene
i sommer. Fra grønt til brunt,
Europa tørker. – Det er både overraskende og skremmende, vil jeg si. Når vi går mot en verden som er to grader varmere, hva vil vi da oppleve i Sør-Norge, som ikke er så langt unna England? spør Kleiven.  Verden var allerede 1,11 grader varmere i fjor. Denne sommeren var den varmeste noensinne i Europa, har EUs klimaovervåkingstjeneste slått fast. Rekorden settes for tredje år på rad. – Det som bekymrer meg, er at denne typen hetebølger har ikke England vært rigget for. Vi ser at klima kan være en kriseforsterker – nå har man krig, langvarig tørke, en energikrise og skyhøye priser, og så kommer en hetebølge på toppen av det.  Men det var ikke bare Europa som var overopphetet. Hetebølgen bredte om seg som et kvelende teppe. Det startet i Midtøsten, India og Japan i mai og juni. I juli traff den Kina så hardt at det kan være snakk om den mest ekstreme hetebølgen noen gang registrert på kloden. Videre gled den inn i Afrika og oppover til Europa. Etterpå fulgte en unik ekstremtørke på tre kontinenter samtidig. Klimaforskerne sto overrasket tilbake. Skjedde dette virkelig? – I tillegg har styrken på hetebølgen og tørken overrasket meg og de fleste andre, sier Tore Furevik, direktør ved Nansensenteret og professor ved Universitetet i Bergen. – Hva sier det deg? – Det sier kanskje at klimamodellene ikke har vært helt i stand til å fange opp de mest ekstreme utslagene. – Hva blir det neste? – Det er umulig å spå. Men jeg kan si helt sikkert at det blir ikke mindre ekstremvær i fremtiden. Det blir mer. Vi vil få enda kraftigere hetebølger enn vi har sett i år, og enda kraftigere regnskyll. Dessverre, sier Furevik.  – Går alt så mye raskere at dere klimaforskere må omskrive modellene deres? – Vi må ta høyde for at ting kan bli verre enn det som modellene sier. Det ekstreme blir det nye normale, men samtidig blir heller ikke dét normalt – for alt vil bli stadig verre helt til klimagassutspillene går mot null.  – Det er brutalt? – Ja. Det er det. Det er litt dystre utsikter, men jeg er optimist. Verden kan bli hundre prosent selvforsynt på fornybar energi. Vi kan løse dette, for det er en menneskeskapt situasjon, svarer professoren. Norge er blant de heldigste i verdensklassen. Siden vi bor så langt nord, vil vi ikke få de mest ekstreme utslagene av varme eller tørke. Forskerne forventer at vi får det varmere og våtere, med villere vær. At det samtidig er blitt tørke i Sør-Norge denne sommeren, er overraskende for forskerne, sier Bjørn Hallvard Samset ved Cicero senter for klimaforskning. – Vi vet ikke helt hvorfor ennå, om det er en klimaeffekt eller naturlig variasjon. Men Sør-Norge har flere ganger de siste årene vært mye tørrere enn klimamodellene har forutsagt, sier Samset.  Han er en av hovedforfatterne bak den siste hovedrapporten fra FNs klimapanel


Ifølge flere internasjonale medier skal blant andre seks engelske klubber ha sagt ja til å bli med i en europeisk superliga. Nå trues de med å bli ekskludert fra alle andre turneringer. Ifølge franske RMC, skal følgende klubber ha signert en avtale om å bli med i den nye ligaen: Liverpool, Manchester United, Manchester City, Arsenal, Chelsea, Tottenham, FC Barcelona, Real Madrid, Atlético Madrid, Inter, Milan og Juventus.  Det skal være 15 permanente medlemmer av superligaen, pluss fem andre lag. Klubbene skal angivelig dele over tre milliarder euro mellom seg bare for å delta. Den amerikanske banken JP Morgan skal stå bak finansieringen.  Konseptet fordømmes av blant andre Det europeiske fotballforbundet (UEFA) og Premier League.  «De aktuelle klubbene vil bli utestengt fra å spille i noen andre turneringer på hjemlig eller internasjonalt nivå, og spillerne deres kan nektes muligheten til å spille på landslagene», skriver UEFA i en pressemelding. De roser tyske og franske klubber for å stå imot forslaget. Ergo er klubber som Bayern München, Borussia Dortmund og Paris Saint-Germain ikke med på nåværende tidspunkt. – Et angrep Ifølge Daily Mail, skal Real Madrid-president Florentino Pérez bli styreleder for den nye ligaen. Liverpool-eier John Henry, United-eier Joel Glazer og Arsenal-eier Stan Kroenke skal være tiltenkt roller som nestledere. Det samme vervet skal angivelig Juventus-formann Andrea Agnelli få. – Dette er et angrep mot fotballen vi elsker, sier Viasat-ekspert Jan Åge Fjørtoft. Det skal være planlagt et styremøte i UEFA i morgen, mandag. Planene for den nye superligaen har vært tenkt offentliggjort i kveld, søndag, ifølge Sky Sports. – Hovedproblemet med Champions League-formatet og ligasystemet, sett fra storklubbenes perspektiv, er at det er for mange små klubber som gjør at kampene ikke er attraktive nok for de store markedene. For å si det flåsete:  Manchester United taper penger ved å spille mot Burnley, og de vil optimalisere inntektene ved å spille flere større kamper, sier Tor-Kristian Karlsen, som har lang fartstid i europeisk toppfotball som blant annet sportsdirektør og brukes som ekspert av VG+.  Flere nasjoner berørt I en pressemelding som er signert UEFA, det engelske fotballforbundet og Premier League, det spanske fotballforbundet og La Liga, samt italienske FIGC og Serie A, sier de følgende: – Vi kommer til å forbli forente i vår innsats for å stoppe dette kyniske prosjektet, et prosjekt som er grunnlagt på egeninteressen til et knippe klubber i en tid der samfunnet trenger solidaritet mer enn noen gang, skriver UEFA og de nasjonale forbundene videre i pressemeldingen. Karlsen mener at pandemien er en x-faktor, ettersom selv de største klubbene nå taper penger på tilskuermangelen. Dermed blir deres behov for å sikre egne inntekter enda større enn før. – Konsekvensene er jo enorme. Det som er skremmende her, er at man allerede er på et stadium der man opererer med ultimatum. Det er aldri et godt sted å være. Det virker som det er steile fronter og utbryterklubbene virker å mene alvor. Christian Seifert er styreleder for den tyske ligaforeningen, DFL. Han sier følgende om konseptet: – DFL er mot et konsept om en europeisk superliga. De økonomiske interessene til noen få klubber i England, Spania og Italia bør ikke føre til oppløsningen av etablerte strukturer i europeisk toppfotball, som vil være konsekvensen. Det vil ikke være mulig å reparere skaden på de nasjonale ligaene, som er fundamentet for europeisk, profesjonell fotball. Jeg støtter derfor uttalelsen UEFA har kommet med sammen med de nasjonale forbundene i England, Italia og Spania. Vil stoppe ligaen Ifølge Premier League vil en europeisk superliga undergrave appellen til «hele spillet». Engelskmennene mener det vil ha en dyptgående, ødeleggende effekt på ligaen både på kort og lang sikt. – Vi kommer til å bruke alle tilgjengelige midler, både juridisk og sportslig, for å forhindre at dette skjer. Fotball er basert på åpne turneringer og sportslige meritter, det kan ikke fungere på noe annet vis. Rune Bratseth er ikke imponert over planene

Truer med å kaste klubber ut av Premier League


Ida Håvik (37) og familien fikk seg en dyr overraskelse da de besøkte Munchs Café og Restaurant på sykkeltur i Åsgårdstrand.  Familien på fire fra Horten var på dagstur til Åsgårdstrand da de bestemte seg for å ta en tur innom Munchs Café og Restaurant, for en liten pause i finværet.  – Det var så idyllisk der, et kjempehyggelig sted, forteller Håvik.  Idyllen ble likevel raskt brutt. Mens Håvik satt ute med barna Erling (5) og Ebba (2), gikk samboer Nils Johan Halvorsen (44) inn for handle på kafeen.  – Samboeren min kom ut og var helt hvit i fjeset!

For to «krabbelurer», (en lokal smultring-lignende spesialitet), en kokosbolle, en halvliter Solo og to lettøl betalte familien 505 kroner.  – Vi skulle kanskje sjekket prisene først, men vi hadde aldri sett for oss dette, sier Håvik til VG.  Krabbelurene kostet 75 kroner hver, og var ifølge Håvik på størrelse med en liten bolle. Kokosbollen kostet 85 kroner, lettølen og brusen kostet begge 90 kroner.  – 85 kroner for en kokosbolle er hinsides.  Har du opplevd stive priser i sommer? Tips oss her.  Samboerparet var først sjokkert, men måtte etter hvert le litt av prisene.  – Vi følte oss litt «ranet i Åsgårdstrand».  Den vitsen er ikke ukjent for eier og daglig leder for kafeen, Martin Pedersen. Han er kjent for å ha begått en rekke væpnede ran på 70-tallet. Pedersen er også aktuell med Discovery-serien «Norges største bankraner», som hadde premiere 23. februar i år. Han startet hos Munchs Kafé og restaurant i 1990.  Hør Krimpodden om «Norges største bankraner» her: Han sier seg enig i at prisene er høye.  – Folk pleier å spøke med at nå raner han folk på lovlig måte, sier Pedersen som nå også skal holde «bankraner-standup» i kafeen fremover.  Han forklarer at kafeen kun tjener penger på sommeren, og derfor må ha stive priser.  – En kaffekopp hos oss koster 70 kroner, og det koster 80 kroner for en softis. Men det er jo valgfritt hva man ønsker å kjøpe.  Han trekker frem at en rekke faste utgifter også er høye nå, blant annet strømprisene.


BODØ/OSLO (VG) (Bodø/Glimt – Dinamo Zagreb 1–0) Et praktfullt innlegg og et kontant hodestøt gjør at drømmen om Champions League lever i beste velgående for Bodø/Glimt – som selv var sedvanlig selvkritiske. Et øyeblikks magi fra den unge servitøren Joel Mvuka (19) ble etterfulgt av at Amahl Pellegrino (32) viste hvorfor han er toppscorer i Eliteserien, da han brukte hodet og omsatte det perfekte innlegget til scoring. – Det er en fantastisk kveld, men jeg føler at vi ikke klarer å få kronen på verket. Det er sjanser nok, men vi får ikke drept matchen. Det føles nesten som et tap egentlig, sier matchvinneren til TV 2.  Bodø/Glimt har en knapp ledelse før det siste steget skal tas i den kroatiske hovedstaden åtte dager senere. Unngår Bodø/Glimt tap i returoppgjøret, blir de det første norske laget i Champions League-gruppespill siden Rosenborg i 2007. – Vi kommer til å møte et helvetes kok der nede, sier Pellegrino.  – Vi møter et smart lag som klarer å ta litt tempoet ut av oss. Vi er ikke gode nok og skarpe nok i vårt presspill, men det er nok tilløp til at vi kan score det andre målet også. Det er en OK prestasjon, men vi kommer ikke helt opp på nivået jeg hadde håpet på i dag, sier Glimt-trener Kjetil Knutsen til TV 2 og legger til: – Vi kan slå fast at det blir en spennende kamp neste uke ...  Stappfullt Allerede en drøy halvtime før kampstart var Aspmyra fylt til randen, og selv om flomlysene og kveldsmørkets omfavnet hverandre fullstendig før dommeren blåste for pause, var det en spesiell atmosfære da Champions League-hymnen runget over stadionanlegget i Bodø for aller første gang. Bodø-publikumet har blitt bortskjemt med magiske europakvelder allerede før tirsdagens første oppgjør i Champions League-playoffen, og det var med den største selvfølge at Bodø/Glimt tok tak i kampen og dominerte mot laget som har blitt seriemester i Kroatia 16 av de 17 siste sesongene. Det var tydelig at kroatene kom nordover med en klar tanke om at det defensive var hovedprioritet, men likevel kulminerte Glimt-dominansen stort sett i skumle innlegg og halvfarligheter. Etter 37 minutter kom imidlertid øyeblikket Glimt-fansen hadde ventet på. 19 år gamle Joel Mvuka slo et aldeles praktfullt innlegg til Amahl Pellegrino, som nikket ballen kontant i mål. – Glimt var hakket bedre Mens lagkameratene jublet og Aspmyra-publikumet tok av, sprang Hugo Vetlesen umiddelbart frem og hentet ballen i nettet, før han beinet tilbake til midtbanen.  Glimt ville ha mer, og kun fem minutter senere var det kun marginene som stoppet Lars-Jørgen Salvesen. En perfekt slått corner fant veien til sommerkjøpets pannebrask, men det smalt i metallet i området hvor tverrligger møter stolpe. Dinamo Zagreb-manager Ante Cacic var tydeligvis ikke fornøyd, og plukket av to spillere i pausen. En av dem var den sveitsiske landslagsspilleren Josip Drmić, som hadde blitt nærmest avkledd av stopperduoen Isak Helstad Amundsen og Marius Høibråten. Pellegrino var nære også etter pause, men forsøket hans gikk utenfor mål. Samtidig hevet Dinamo Zagreb seg litt, og hadde også en ball i mål som ble annullert for en klar offside. De siste minuttene satset Bodø/Glimt på å øke ledelsen, og ga vekk rom bakover. Spesielt innbytter Bruno Petkovic var nære etter å ha utnyttet en feil i Glimts bakre rekker, men nordlendingene slapp med skrekken. – Glimt var hakket bedre i kveld, så ser vi frem til returen i Zagreb, sier Cacic på pressekonferansen etter kampen. Returoppgjøret spilles onsdag 24. august – da kan Glimt ta steget inn i Europas ypperste selskap. Torsdag skal to andre norske lag i aksjon i playoff til Conference League. Molde møter Wolfsberger og Viking møter FCSB (tidligere kjent som Steaua Bucuresti). Begge kampene ser du på VG+ Sport. Statistikk fra sofascore.com

CL-drømmen lever:  - Vi er ikke gode nok


I over 24 år har fetteren til Birgitte Tengs kjempet mot erstatningsdommen. Nå kan kampen være over – men egentlig er det for sent. I 1998 ble fetteren til Birgitte Tengs frikjent for drapet, men dømt til erstatning. Flere ganger tidligere har fetteren begjært erstatningssaken gjenåpnet, men blitt avvist.  Etter at en mann i 50-årene ble pågrepet og siktet for drapet høsten 2021, begjærte fetteren saken på nytt gjenåpnet.  – Det er ingen i Norge som vil påstå at to forskjellige personer skal dømmes for samme gjerning, sier fetterens forsvarer, Arvid Sjødin.  Blir dommen stående, vil potensielt to personer kunne bli holdt ansvarlig for drapet. Både fetteren og mannen i 50-årene.  Å få gjenåpnet erstatningsdommen, er likevel langt fra en enkel prosess.  Egentlig er det for sent. Fristen utløp for 14 år siden.  Retten snakker med partene  Det er heller ingen automatikk i at fetterens erstatningsdom forsvinner dersom mannen i 50-årene som er siktet for drapet på Birgitte Tengs, blir tiltalt eller dømt.  – Det er ingen formell og direkte kobling mellom straffesaken som verserer og vår behandling av den sivile saken, sier førstelagmann i Agder lagmannsrett, Dag Bugge Nordén.  Nå bekrefter Nordén at retten er i dialog med fetterens forsvarer og foreldrenes bistandsadvokat.  – Vi vurderer hva som er hensiktsmessig fremdrift i saken med forståelse av partene, fortsetter førstelagmannen. Bistandsadvokat Jon Christian Elden sier de avventer situasjonen.  – Foreldrene har hverken sluttet seg til eller motsatt seg begjæringen, fordi det er for tidlig ha en oppfatning av det før saken mot siktede er avgjort, sier han. Forsvarer Arvid Sjødin håper på en rask løsning.  – Vi har hatt kontakt med retten, men vi har ikke fått avgjort det enda. Jeg tror at dette vil løse seg i løpet av oktober, sier fetterens forsvarer. Jusprofessor: Hull i systemet  Det er likevel et stort hinder knyttet til erstatningsdommen fra 1998. I tvisteloven er fristen for å kunne gjenåpne saker på 10 år, absolutt.  – Etter 10 år vil det ikke være mulig å gjenoppta saken, sier Maria Astrup Hjort, professor ved Universitetet i Oslo.  Hun får støtte fra professor Magne Strandberg ved Universitetet i Bergen.  – Fristen i tvisteloven selv gjelder uten unntak, slår han fast.  Hjort påpeker at tvisteloven ikke tar høyde for den type situasjon som fetteren nå befinner seg i, nemlig situasjoner hvor erstatningsdommen springer ut av en straffesak.  – Det er i dag et hull i systemet, fortsetter Hjort.  – Norsk lovgivning på sitt verste Fetterens forsvarer mener norsk lov strider med Den europeiske menneskerettskonvensjonen (EMK) og FNs verdenserklæring om menneskerettigheter.  – Denne saken viser norsk lovgivning på sitt verste, fordi det bryter med Norges forhold til folkerettslige konvensjoner, sier Sjødin. Han mener dette er grunn til å få gjenåpnet dommen, på tross av fristen.  – Vi kommer til å argumentere for at erstatningsdommen skal gjenåpnes ut ifra Norges folkerettslige forpliktelser, fortsetter forsvareren.  Mulig å omgå fristen Til tross for den ufravikelige fristen mener professor Strandberg at det kan være mulig å omgå fristen på 10 år.  – I tilfeller hvor utfallet til den parallelle straffesaken blir et annet enn ved forrige rettsrunde, bør man helst kunne gjenåpne erstatningssaken til tross for fristen, sier Strandberg.  Han viser også til Den europeiske menneskerettskonvensjonen.  – Man kan antagelig bruke Grunnlovens og EMKs bestemmelser om rettferdig rettergang eller selve uskyldspresumsjonen for å kunne se bort fra fristen på 10 år, fortsetter jusprofessoren. – Ingen quick fix  Jusprofessor Maria Astrup Hjort sier retten nå står overfor en spesiell situasjon.  – Det blir interessant å følge hvordan dette skal løses. Det er ingen quick fix på dette spørsmålet, sier hun

Erstatningsdom ble stående:  Nå er det egentlig for sent


For fire år siden endte
det i krasjlanding,
tårer – og mørketid. Kristine Stavås
Skistad har tillatt
seg én ting for å
finne gullformelen. Tålmodig triumf   «Rytme, rytme, rytme».  En stemme messer inne på en nær folketom skistadion. Det er to uker til VM-sprinten i Planica. Siste finpuss blir gjort før mesterskapet. «Den er jeg veldig fornøyd med», utbryter Kristine Stavås Skistad (24) fokusert. Hun og treningsmakkeren fra samme klubb studerer videobildene på telefonen til trener Lage Sofienlund, et steinkast fra klubbhuset til Konnerud IL. De små detaljene som skal gi henne VM-gull under sprinten førstkommende torsdag. Det er en time siden hun kom ut av skogen, med sekken på og et stort glis om munnen. Stadion er bare et en kort spasertur fra hjemmet på Konnerud utenfor Drammen. Dag har begynt å gli over i kveld. Flomlysene er slått på. Nå terper hun viktige detaljer i staketeknikk. Etter seieren en verdenscuphelg i januar er det ikke lenger tvil: Hun er Norges største medaljehåp på VM-sprinten torsdag. Hun har blitt kvinnen å slå. Da handler det om å få ut maksimal kraft på oppløpet i Planica torsdag. Situasjonen er snudd på hodet etter en knalltøff periode. – Jeg ser ikke noe fint på de tre årene, sier Skistad. Hun fortsetter: – Ting er betraktelig bedre. Det har så mye å si hvem man har rundt seg. Men jeg har lært og på veien funnet ut hvorfor ting ble som de ble. – Jeg ble sperret på
alle kanter, sa Maiken
Caspersen Falla. – Det hun gjør, er
helt på grensen,
sa Anna Svendsen. De to landslagssprinterne var kraftig irritert. Den dårlige stemningen var til å ta og føle på under NM i Meråker for drøyt fire år siden. Skistad, den gang 19 år og sisteårsjunior, var som et friskt pust i norsk langrenn. Landslagsløperne, inkludert medaljegrossisten Falla, slet på sin side stort. I kuldegradene under norgesmesterskapet i Trøndelag – den siste ordentlige testen før Seefeld-VM – gjorde imidlertid Skistad slik hun hadde for vane. Hun tok teten ut fra start i alle heat og finale. Så gjorde hun seg litt stor og brukte bredden for det det var verdt. De andre lot seg provosere. Men det høyreiste stortalentet brydde seg ikke nevneverdig om kritikken. Hun tok hjem et NM-sølv den dagen, bare slått av Lotta Udnes Weng. Forventningene, som kanskje hadde bygget seg kunstig høye etter en eneste femteplass i verdenscupen tidligere på vinteren, ble ikke mindre. Hun hadde rukket å fylle 20 år da hun satte seg på podiet to dager før sprinten i VM i Seefeld. Skistad sa hun trodde hun kunne bli verdensmester og at en av de svenske stjernene fryktet henne. – Hun var veldig ung, ingen ferdig utviklet skiløper, men hun var sin egen sjef. Hun visste hva hun skulle gjøre og hva hun var god på, sier Falla og humrer godt når VG ber henne mimre fire år tilbake i tid. Når VG spør hvordan hun opplevde personen Skistad, smiler hun enda litt til. – Det må være lov å si at hun var litt umoden. Hun var ny i gamet, hun kom inn med bravur og var hausset veldig opp. Forventningene var skrudd i taket. Selve VM-sprinten ble et ordentlig antiklimaks. Skistad så råsterk ut. Så skjedde det
som ikke skulle skje. Hun falt i semifinalen. Skistad var nesten utrøstelig. Tårene trillet i målområdet. Hun følte hun hadde noe stort på gang. – Det kommer til å svi ekstremt. Jeg er en dårlig taper, sa hun. Senere høstet hun lovord og ble spådd en lysende karriere av Johannes Høsflot Klæbo. VM skulle være startskuddet på en stor skikarriere. Alle trodde det. Fallet i VM ble i stedet starten på en lang nedtur. Våren 2019 ble Skistads navn lest opp da Norges Skiforbund presenterte rekruttlandslaget. Hun har ikke sagt altfor mye om nedturene som fulgte slag i slag i denne perioden

Provoserte toppløperne:   «Det hun gjør, er helt på grensen»


LES ROUSSES (VG) På kort tid har Harald Østberg Amundsen (24) gått fra å være ute av laget til å bli gullfavoritt i VM. Rundt seg har han flere prominente navn.  – Jeg har en bra kombinasjon av støttespillere og det er mange som har gjort mye for at jeg kan gå fort på ski. Det har alt å si for min satsing, sier Amundsen til VG etter seieren i Frankrike.  Kort tid før sesongstart fikk 24-åringen covid. Han brøt åpningen på Beitostølen og frem til fredag sto han kun med et renn i verdenscupen (11. plass). Mens resten av landslaget gikk i Tour de Ski, virket Amundsen sjanseløs på VM-plass.  Men tre seirer på tre uker i favorittøvelsen intervallstart i skøyting (10 km fri i Scan Cup, 15 km fri i NM og 10 km fri i verdenscupen) gjør at han nå etter alle solemerker vil reise til Ski-VM i Planica som en av de største gullfavorittene på øvelsen.  På veien har Amundsen fått hjelp av flere kjente navn: Erik Bertrand Larssen som mental trener, Rune Brynhildsen hjelper til med sponsorer og media, mens milliardær Bjørn Rune Gjelsten og sportskjede-gründer Morten Borgersen er med som den største sponsoren gjennom eierskapet i sportsbutikken Milslukern.  Amundsen tok vare på et tips han fikk fra tidligere storløper Martin Johnsrud Sundby under en økt i Holmenkollen for flere år siden.  – Han fortalte hvor viktig det var å få et godt team rundt seg, med gode folk som man stoler på, sier Amundsen. – Ting faller litt på plass etter hvert, og det dukker opp muligheter når tiden går og man presterer bedre. Det er vanskelig å planlegge, men jeg er opptatt av å gripe muligheter. Bertrand Larssen og Amundsen havnet «litt tilfeldig» i kontakt i 2020 via faren til langrennsløperens kjæreste, Hedda Follestad Thorhalsson. – Kontakten vår er varierende, men tiden jeg var ute av verdenscup og det gikk trått, var den viktigste perioden. Den siste måneden har vært viktig. Via bekjentskap kom Amundsen over Rune Brynhildsen, kjent PR-rådgiver, tidligere programleder og eks kommersiell manager for friidretts-familien Ingebrigtsen. – Innstillingen var bare at han skulle prøve å hjelpe til med å skaffe en større hovedsponsor. Så har han hjulpet med både sponsorer og media, sier Amundsen. Før jul 2021 signerte Amundsen sponsoravtalen med Milslukern. Det har satt ham i kontakt med milliardær Bjørn Rune Gjelsten, som lenge hadde en lovende skikarriere.  – Vi har vært litt på meldinger, og vi har hatt et møte også for å dele erfaringer. Han er en travel mann, men veldig ski-interessert, så han synes det er morsomt. Han har gitt meg motiverende ord flere ganger. – Hva kan du røpe om møtet deres? – Bjørn Rune er ivrig på mye sport og drev med langrenn i sine yngre dager, så han har god kontroll. Det er kult å prate med sånne folk som har fått til mye også på andre områder. Mens Anton Sport-eier Morten Borgersen og Milslukern har bidratt med mye utstyr og kompetanse som styrker treningshverdagen. Amundsen passer også å takke alle på veien til den første verdenscup-seieren fredag: Trenere og miljøet i Asker Skiklubb, i Team Norconsult, på rekruttlandslaget og distanselandslaget. I tillegg til kjæresten Hedda Follestad Thorhalsson, venner og familien - inkludert tvillingsøster Hedda Østberg Amundsen på rekruttlandslaget. – Familie og kjæreste betyr jo alt utenfor. Mamma og pappa har reist rundt på noen skirenn for å si det mildt. Utenfor det profesjonelle teamet, er selvfølgelig kombinasjonen av familie, venner og kjærester det viktigst, sier Amundsen.  Landslagstrener Eirik Myhr Nossum beskrev første Amundsens verdenscup-seier som rørende, og tror det blir mange flere for yngstemann på distanselaget.  – Det var deilig å få inn et friskt pust i fjor. Han er en ganske voksen utøver i hodet med gode tanker om hvordan han skal bli god


LES ROUSSES (VG) Ingvild Flugstad Østberg viste storform på den siste 10 kilometer-testen før VM. Heidi Weng slet med synet underveis og løpet ble en nedtur. Også Lotta Udnes Weng og Helene Marie Fossesholm skuffet.  Ebba Andersson vant klart i verdenscup-comebacket etter coronasykdom. Det franske hjemmepublikummet jublet ekstatisk for Delphine Claudels andreplass nedenfor Jura-fjellene foran Jessie Diggins. Ingvild Flugstad Østberg ble beste norske på fjerdeplass og tok et langt steg mot å få gå 10 km fri i VM. Silje Theodorsen imponerte også med 6. plass.  – Jeg kunne ikke gjort så mye mer for å gå den distansen i VM. Det er to stykker (Anne Kjersti Kalvå og Tiril Udnes Weng) som ikke er her og er selvskrevne på den distansen. Så er det to plasser og mange om beinet. Men jeg føler jeg har gjort det jeg kan, sier Østberg til VG. Østberg var bare snaut fire sekunder fra å ta en pallplass. – Litt surt med fjerdeplassen. Et bra løp, positive svar og det går i riktig retning etter at jeg ikke har konkurrert på en stund i verdenscupen, sier 32-åringen. Norge har fire plasser til VM. Heidi Weng var skuffet etter sin 15. plass, delt med Helene Marie Fossesholm, over minuttet bak Andersson.  Weng fikk synsproblemer underveis.  – Jeg hadde ikke noe syn. Jeg ble så kald, sier Weng til VG. Hun understreker at det ikke var så dramatisk.  – Men jeg måtte satse på at jeg klarte å svinge riktig. Skikkelig ubehagelig, sier Weng. Hun ble tatt igjen av Ingvild Flugstad Østberg underveis. – Jeg klarte ikke å holde følge engang nedover, sier Weng.  Lotta Udnes Weng hadde også en liten drøm om å få gå distansen i VM. Hun ble tross alt norsk mester for en uke siden. Etter en 21. plass fredag, ett minutt og 13 sekunder bak Andersson, har hun slått fra seg de tankene.  – Det er dårlig. Forrige fredag var det årsbeste. I dag er det sesongens dårligste. Det svinger i toppidretten. Det må jeg leve med, sier Udnes Weng til VG. – Hvordan vurderer du VM-sjansene nå? – De sjansene ryker «på hodet og ræva». Jeg er ganske langt unna å få gå en ti kilometer nå, sier hun. Helene Marie Fossesholm var svært skuffet etter fredagens prestasjon. – Det er for dårlig og ingenting å skryte av. Jeg er skuffet, rett og slett. Jeg kan bare skylde meg selv. Jeg går for dårlig og det var ikke noe «trøkk» over det, sier hun om egen innsats.  Hva prestasjonen hadde å si for VM-mulighetene på drømmedistansen, ville hun ikke svare kategorisk på.  – Jeg orker ikke tenke på det nå. Jeg er skuffet. Det er ikke jeg som skal ta ut det laget. Jeg vet ikke. Silje Theodorsen håper at formutviklingen med 5. plass i NM og 6. plassen her i Les Rousses gjør henne høyaktuell for en plass på øvelsen i VM. – Jeg har levert mange gode skøyterenn i år, men det er vanskelig og det er et privilegium med så mange norske som har gjort det bra i år, sier Theodorsen.  Ragnhild Haga var mellomfornøyd med sin 10. plass. – Jeg skulle gjerne vært noen plasser høyere, sier Haga.  Martin Johnsrud Sundby, Viaplay-ekspert, er klar i sin spådom:  – Jeg blir overrasket dersom det ikke er Tiril, Heidi, Anne Kjersti og Ingvild som går de to første distansene 15 kilometer med skibytte og 10 kilometer fristil i VM. Jeg kan ikke skjønne annet basert på resultatene denne sesongen, sier Sundby til VG.


I forbindelse med en varslet demonstrasjon utenfor det danske konsulatet i Istanbul har norske innbyggere i Tyrkia blitt bedt om å være forsiktige.  Det bekrefter pressetalsperson ved Utenriksdepartementet Ane Haavardsdatter Lunde overfor NTB.  – Vi oppfordrer norske borgere til å utvise aktsomhet og unngå områder med store folkeansamlinger, sier hun.  Både det danske og det svenske utenriksdepartementet har sendt ut lignende oppfordringer. Les mer: Derfor er det storpolitisk bråk mellom Sverige og Tyrkia Bakteppet er de nylige demonstrasjonene som fant sted utenfor det svenske generalkonsulatet i Ankara og Istanbul. I tillegg har den svenskdanske, høyreekstreme politikeren Rasmus Paludan sagt at han vil brenne en koran foran Tyrkias ambassade i København hver fredag til Sverige slippes inn i Nato. Fredag ble den danske ambassadøren i Tyrkia kalt inn til samtale hos tyrkiske myndigheter om saken. To protester i Stockholm har den siste tiden utløst sterke tyrkiske reaksjoner. I den ene ble en koran brent, og i den andre ble en dukke ment å etterligne Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan heist opp med et tau – se video:


Mye er fortsatt uvisst ved den nye varianten, men forskerne bekymrer seg over det de nå ser. Espen Rostrup Nakstad sier det trolig er vanskelig å unngå at varianten sprer seg til Norge.  Verdens helseorganisasjon (WHO) har fredag et spesialmøte for å gjøre en vurdering av den nye varianten, B. 1.1.529, som først ble oppdaget i Sør-Afrika.  I Gauteng-provinsen i Sør-Afrika, har andelen positive prøver økt fra 1 prosent til 30 prosent på tre uker. Der er den i ferd med å utkonkurrere deltavarianten svært raskt.  Varianten er påvist i Sør-Afrika, Hongkong og Botswana. Den nye varianten har mange flere mutasjoner enn andre varianter – og flere av dem knyttes til økt smittsomhet og unndragelse av immunitet. Det er altså antallet mutasjoner som bekymrer virologer og immunologer.  Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad uttrykker bekymring for den nye virusvarianten ovenfor VG.  – Den har vist egenskaper som er urovekkende ved at den veldig raskt har utkonkurrert deltavarianten, og det er funnet ganske mange mutasjoner på piggene på viruset som passer godt overens med at den har blitt mer smittsom, sier han til VG.  Ti mutasjoner bekymrer spesielt I Gauteng-provinsen der Johannesburg ligger, har det spredd seg veldig raskt, særlig i studentmiljøer. I løpet av to uker har denne varianten tatt over helt for deltavarianten i den provinsen, ifølge Nakstad.  Han sier at dette tilsier at virusvarianten er mer smittsom enn deltavarianten.  Da deltavarianten ble påvist i sin tid, var det to, tre mutasjoner som vakte bekymring. I den nye varianten har forskerne ifølge Nakstad funnet over 30 mutasjoner i piggproteinet i viruset – «taggene» som stikker ut. Ti av disse mutasjonene har skjedd i det reseptorbindende domenet – der viruset fester seg til kroppen. Det er spesielt disse ti mutasjonene som skaper bekymring nå.  – Hvis den delen endrer seg mye, så vil antistoffene ikke passe like bra, og da vil vaksineeffekten kunne bli redusert. Det er det man er mest bekymret for nå, sier Nakstad til VG. Når viruset endrer seg vesentlig i den delen som fester seg til kroppen, vil det potensielt kunne påvirke immuniteten man får etter gjennomgått infeksjon eller vaksinasjon. Helsedirektøren sier at de foreløpig ikke har informasjon om hvordan virusvarianten påvirker sykdomsforløpet og risikoen for alvorlig sykdom.  – Vi vet ingenting om det blir flere innleggelser på grunn av denne varianten. Foreløpig vet vi at den trolig er mer smittsom, men ikke sikkert den gir mer alvorlig sykdom. Vanskelig å unngå Virusvarianten er foreløpig ikke påvist i Europa, og Nakstad sier at norske myndigheter følger nøye med på informasjon fra andre land om det skulle bli påvist andre steder.  Han vedgår at det er vanskelig å hindre en ny virusvariant å komme inn i Norge, spesielt dersom den er veldig smittsom.  – Man kan bremse det, og man kan bremse det i kritiske perioder som for eksempel gjennom vinteren, men det er vanskelig å unngå den om den er så smittsom, sier han.  Storbritannia har allerede rødlistet seks afrikanske land, som innebærer at flyginger blir stanset og alle briter som kommer fra området må i karantene.  – Når det gjelder reiseforbud rundt i Europa, så er dette noe norske myndigheter selvsagt vil se på. Dette er diskusjoner som er rundt om i Europa i dag, sier han.  Nakstad sier at Helsedirektoratet fortløpende vurderer hvilke råd de vil gi til norske myndigheter om hvilke tiltak som burde være for å kunne fange opp viruset om det kommer til landet.  – Det går på hvem vi skal teste og hvordan vi skal innrette TISK-apparatet for å passe på at dette ikke skaper mer problemer for oss enn det trenger å gjøre, sier han.  – Dominerer Direktør i det sørafrikanske smittevernbyrået (CER) I) Tulio de Oliveira skriver på Twitter at antall mutasjoner i den nye varianten skaper bekymring. – Travel dag med B. 1.1.529 – en variant som skaper stor bekymring, skriver han


Kona og barnet til sjåfør Øyvind Sannes Norheim (53) satt om bord da han kolliderte med en annen buss og omkom i romjulen.  Det bekrefter de pårørendes bistandsadvokat Hilde Elisabeth Jæger.  – De uttrykker takknemlighet for støtten de har fått etter hendelsen, både fra det offentlige støtteapparatet og fra det private nettverket sitt, sier hun til VG.  – De er også takknemlig for at avdødes arbeidsgiver har fulgt dem opp og gitt dem støtte, sier hun.  Det var Fredriksstad Blad som først omtalte saken.  Navnet på avdøde ble i romjulen frigitt i samråd med pårørende.  Kollegaer i sorg Det var på morgenen 28. desember at de to bussene frontkolliderte ved Fredrikstadbrua. Politiet fikk melding om hendelsen klokken 09.12. Det var kun to passasjerer om bord i de to bussene.  Bussjåføren i den andre bussen ble fraktet til Ullevål sykehus med luftambulanse.  Norheim hadde over 20 års fartstid som bussjåfør, og kommer til å bli savnet av sine kollegaer i Vy. Det forteller kommunikasjonssjef Åge-Christoffer Lundeby.  – Det er noe av det verste som kan skje: At en av våre medarbeidere stiller på jobb om morgenen, og ikke kommer hjem igjen på ettermiddagen, sier Lundeby til VG.  Han forteller at selskapet er i kontakt med de pårørende etter Norheim.  – Øyvind var ansatt hos oss lenge. Han gjorde en god jobb og var godt likt. Det gir hans kollegaer uttrykk for, sier Lundeby.  Preger lokalsamfunnet Bistandsadvokat Hilde Elisabeth Jæger sier til Fredriksstad Blad at kona og barnet til Norheim også fikk lettere skader under ulykken.  – Vi ønsker å si at de som sitter igjen etter ulykken har støtte fra oss, og vi har den dypeste medfølelse med dem etter det tapet de har opplevd, sier Lundeby i Vy.  Ordfører i Fredrikstad Siri Martinsen har tidligere uttalt til VG at ulykken berører hele lokalsamfunnet i Fredrikstad.  – Når ulykker skjer med så tragisk utfall, preger det lokalsamfunn, og tankene går til de pårørende og berørte som er involvert, skrev hun i en SMS.

Kone og barn var passasjerer da bussjåfør døde


ANDALUCIA/MADRID (VG) Unge spanjoler er på ledighetstoppen i Europa og flytter ikke hjemmefra før de nærmer seg 30 år. Nå har pandemien gjort det enda vanskeligere for dem. – Jeg hadde aldri forventet at tvillingbroren min skulle flytte ut før meg, sier Marta Ruiz Martinez (26).  Hun er jo mer voksen enn ham, mener hun, og har et sterkt ønske om å bli selvstendig. Men Marta er på ingen måte i noen unik situasjon. I selskap med svært mange unge spanjoler troner hun høyt på to dystre statistikker:  Den siste tilgjengelige dataen fra Eurostat viser nemlig at spanjolene har en snittalder på 29,5 år før de flytter hjemmefra. I andre enden av skalaen finner vi de nordiske landene, Luxembourg og Estland. Samtidig viser tallene fra OECD (organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling) at Spania definitivt ligger på topp i arbeidsledighet, med over 40 prosent ledighet blant de mellom 15 og 25 år. Inkluderer du de som er eldre, ligger Spania på en annenplass – kun bak Hellas. Har master og søker jobber – bor hjemme På det limegrønne pikerommet i barndomshjemmet en halvtime utenfor Madrid ligger en gedigen tiger-bamse på et teppe foran sengen. Langbein-figurer er festet til varmeovnen. På korktavlen over skrivebordet henger bildene fra de glade tenårene tett i tett.  Her bor Marta fortsatt, i en alder av 26 år og med en sivilingeniør-tittel i ryggsekken. Tvillingbrorens naborom er tomt.  Han har fått seg jobb og flyttet inn i kollektiv med noen kompiser. Seks måneder etter at Marta fullførte studiene – og med minst 20–30 jobbsøknader bak seg, har hun ennå ikke fått napp.  – Jeg har vært på noen intervjuer, men alle sier jeg må være tålmodig. De er så forsiktige med å ansette på grunn av pandemien. De vet ikke hvordan situasjonen vil være om noen måneder, sier hun.  Jobbene hun har søkt har vært over hele Spania. Noen har også vært utenlands. – Flere av vennene mine som har jobbet et år eller to allerede har mistet jobben. Ingen av oss unge spanjoler kan uansett forvente noe annet enn en midlertidig kontrakt, sier hun.  – Hva gjør du hvis ikke du får jobb snart?  – Plan B er å fortsette å studere så jeg kan bli lærer, forklarer Marta.  Det egentlige målet hennes var å få jobb og flytte hjemmefra innen september 2021. Planen var å kunne jobbe og spare penger et år – og deretter flytte ut. – Men det målet satte jeg før jeg visste at situasjonen skulle bli som dette. Nå er jeg ikke så sikker på at jeg greier det, sier hun.  Gir opp og flytter ut av Spania I april planlegger Juan Carlos Lopez Grau (29) fra Calahonda like utenfor Marbella å forlate landet for å prøve lykken i Tyrkia sammen med kjæresten.  Han gir opp å få til noe i Spania. – Jeg er glad for at jeg skal reise herfra. Selvfølgelig er det litt trist, jeg har venner og familie her. Men jeg føler ikke at kan få til det jeg vil her, sier han.  I 10 år har han jobbet – først og fremst som personlig trener i Marbella, en svært viktig turistby i Malaga-provinsen.  Nå treffer vi ham utenfor et tomt næringslokale: Beviset på at drømmebutikken han og kjæresten åpnet høsten 2019 gikk føyken. Pandemien med det dertil sviktende kundegrunnlaget tok knekken på hele prosjektet, til tross for at paret slapp å betale husleie fordi familie eide lokalene. Konseptet var å ha miljøvennlige, emballasjefrie produkter, lokal frukt og grønt og med salg av juice og smoothier. Den typiske kunden, så lenge det varte, var de mer bemidlede turistene med feriehus i Marbella, de som satte pris på å betale litt ekstra for miljø- og klimavennlige produkter. De samme folkene Juan var personlig trener for, i bunn og grunn.  Men ikke engang de har vært i Marbella siden i fjor sommer

Unge spanjoler sliter:  Juan Carlos (29) forlater landet


Influencer Julianne «Pilotfrue» Nygård (31) har lagt ut bilde av en rampenisse og positiv coronatest. «I dag tør han ikke se oss i øynene en gang Rampenissen altså. Det var den julen», skriver Nygård til sine 72.000 følgere på Instagram. Også ektemannen Ulrik Nygård (41) har delt bilde av seg selv med en positiv coronatest i hånden.  «God jul fra familien Nygård», skriver han. Ulrik Nygård tillater seg også å fleipe rundt situasjonen og viser et bilde av testen som er hengt opp som pynt på juletreet. Ekteparet skriver ikke hvem eller hvor mange som er smittet, men Julianne skriver i en SMS til VG: – Det er kun jeg som er smittet foreløpig. Paret gir VG tillatelse til å vise bilder: Hele familien er nå i karantene og må legge alle selskapsplaner på is. – Jeg ammer fortsatt, så jeg kan ikke isolere meg fra familien, noe som for så vidt er umulig med små barn generelt, sier Julianne.  Hun håper at de andre i familien ikke blir smittet.  – Vi tester både Ulrik og barna hver dag for å følge med på forløpet her hjemme, og til nå er alle tester negative, sier hun. Får trøst «Åååååå, masse god bedring til alle!», skriver influencerkollega Anna Rasmussen under Pilotfrues innlegg. «Så kjedelig!! God bedring!» skriver også influencer Louise Angelica Riise. «Godt dere er 4», skriver artist Adrian Sellevoll under Ulriks bilde. Julianne er for øvrig med i den nye VGTV-serien «Da vi styrte internett»:

Corona-smittet:  - Det var den julen ...


STORE STUDIO (VG) Det ble hylende latter, tårer og stående applaus under innspilling av Pernille Sørensens aller siste «Nytt på nytt»-sending torsdag kveld. Etter åtte år er det slutt: Pernille Sørensen har vært fast inventar i «Nytt på nytt» siden 2015 – men fredag kveld går hennes siste episode på lufta hos NRK.  – Vi kommer til å savne henne, sier programleder Bård Tufte Johansen til VG. VG er til stede under den spesielle sendingen torsdag kveld – som ble en tårevåt affære: – Selv midt i sendingen, da vi nevnte at du skulle slutte, så jeg tårene fylle øynene dine som sånn du spyler vinduet med, sier Johansen til pressen etterpå. – Vi var litt bekymret for deg et lite øyeblikk der, sier makker Johan Golden. – Jeg var bedre enn jeg trodde faktisk, svarer Sørensen. Johansen skyter inn: – Du var god! Gullrekke i studio Sammen med dem i det oransje NRK-studioet, var velkjente fjes: Knut Nærum og Jon Almaas, Sørensens tidligere «Nytt på nytt»-makkere, er denne ukens gjester. – Det kunne ikke vært noen andre, sier Sørensen til VG. Ukens episode er også sesongens siste. – Jeg har latet som det er en helt vanlig sending, for ellers hadde jeg ikke kommet meg gjennom dagen, sier Sørensen. Sendingen bød også på en helt spesiell overraskelse for komikeren: – Det som skjedde etterpå, det kommer jeg til å huske for resten av mitt liv, sier Sørensen, tydelig rørt. – Jeg kan ikke blåse hva som skjer i sendingen, men det er veldig koselig! Også Sørensens kollegaer er tydelige på at sendingen var helt spesiell: – Jeg har kjent at det har buldret inni meg, sier Johansen. Han fortsetter: – Det er naturlig at Pernille får tårer i øynene og er emosjonell, men jeg synes det er litt flaut at jeg blir det. Da blir jeg litt rørt over meg selv. – Vi har vært så emosjonelle som vi blir, sier Golden. Nye prosjekter på gang Det er foreløpig uklart hvem som overtar stolen etter Pernille Sørensen.  Torsdag kveld er samtlige deltagere hemmelighetsfulle om hvem hennes arvtaker blir. I sin tid tok Sørensen over etter Ingrid Gjessing Linhave.  Komikeren har de siste 20 årene jobbet i mange ulike TV- og sceneproduksjoner, deriblant «Løvebakken», «20 spørsmål» og «Uti vår Hage». Sørensen innrømmer til NRK at dette taktskiftet er ekstra spesielt fordi hun har hatt jobben så lenge.  – Det er ekstremt rart. Jeg kjenner på et virvar av følelser, sa hun til kanalen da nyheten ble kjent. De siste ukene har Sørensen uteblitt fra flere sendinger, og vært erstattet av vikarer som Sigrid Bonde Tusvik og Liv Gulbrandsen.  Årsaken til dette har vært innspilling av humorserien «Side om Side», hvor hun spiller en av hovedrollene. Nylig kom også nyheten om at høstens sesong av serien vil bli den siste. – Det kommer til å ta tid for meg å fordøye at et helt tiår med to store jobbproduksjoner med så mange mennesker jeg er glade i, er over, sa Sørensen tidligere denne uken.


Kinesisk avis omtaler Høyre-politikerne Mathilde Tybring-Gjedde og Peter Frølich som ubetydeligheter i internasjonal politikk. – Overrasker meg ikke, sier Tybring-Gjedde.  For noen dager siden nominerte Høyre-politikerne Mathilde Tybring-Gjedde og Peter Frølich den Hongkong-kinesiske demokratiforkjemperen Martin Lee (82) til Nobels fredspris.  Lee etablerte Hongkongs første demokratiske parti i 1990 og har dedikert sitt liv til å kjempe for utviklingen av rettsstatlige prinsipper og demokratiske institusjoner i Hongkong og Kina. Nå har avisen Global Times, som utgis av Kinas kommunistparti, gått hardt ut mot nominasjonen.   Avisa Oslo omtalte saken først. «De to norske politikerne, som er lite kjent internasjonalt, bruker tydeligvis nominasjonen for å skape et PR-stunt, for å øke deres popularitet i den politiske sfæren, og potensielt bidra til å skaffe dem flere stemmer i fremtiden», står det i Global Times.  I samme artikkel omtales Tybring-Gjedde og Frølich som «nobodies» i internasjonal politikk. – Overrasker meg ikke Mathilde Tybring-Gjedde som er fast møtende vara for utenriksminister Ine Eriksen Søreide på Stortinget for Høyre, sier til VG at hun ikke er overrasket over uttalelsen.  – Det overrasker meg ikke at en propagandaavis prøver å undergrave nominasjonen. Jeg synes det vitner om at staten Kina har lite selvtillit.  Samtidig er politikeren glad for at avisen valgte å publisere saken. – Det synliggjør hvorfor demokratibevegelsen er så viktig.

Hun legger til:

– Det viser også hvor imponerende det er at Lee har stått i kampen for demokrati i over 50 år. Dette er grunnen til at han er demokratiets far i Hongkong og Kina.  For tiden er Lee satt under tiltale i påvente av en rettssak fordi han har vært kritisk mot den omstridte sikkerhetsloven i landet.  Sikkerhetsloven ble vedtatt i slutten av mai 2020 og gjør at Kina kan overstyre det lokale folkestyret i Hongkong. – En ære Torsdag ettermiddag delte Peter Frølich, som er valgt inn på Stortinget for Høyre fra Hordaland, lenken til Global times-artikkelen på sin Twitter-konto.

Der skriver han at det var et mål i livet å «bli skjelt ut av Kinas propagandaapparat». Dette bekrefter han overfor VG.  – Jeg ser på det som en ære. Dette er et regime som er på randen av moralsk konkurs. Måten de behandler sin egen befolkning og bevegelsen i Hongkong på, snakker for seg selv.  – Ytringsfriheten er så minimal at vi merker det selv hit, til fredelige Norge, bare vi ytrer oss om demokrati. Kina frykter nok sprengkraften i vestlig oppmerksomhet knyttet til det som foregår, legger han til.  – Uttaler seg på kommando I Global Times-artikkelen sier en av kildene at Nobels fredspris lenge har vært «et utstillingsvindu for vestlige fordommer».

Setningen får Frølich til å trekke på smilebåndet. – Såkalte akademikere uttaler seg på kommando for regimet. Det er bare tragikomisk.  Frølich understreker at nominasjonen ikke handler om han eller Tybring-Gjedde.  – Vi ønsker bare å fremheve den fantastiske kampen Lee har kjempet. Så får det bare være en bonus at det kinesiske propagandaapparatet selv har brakt demokratibevegelsene til forsiden, avslutter han.


LILLEHAMMER (VG) For tre uker siden slo Ingvild Flugstad Østberg (32) selveste Therese Johaug (34) på en elghufsintervall for alle første gang i sitt liv.  – Det var en opplevelse det, sier Østberg til VG og smiler lurt.  På sin egen bursdag, 9. november, klinket Østberg til og slo sin gode venninne på intervalløkten.  – Det var en god følelse, sier Østberg.  Ragnhild Haga var også med på økten, men Østberg vil ikke avsløre hvem som ble nummer to og tre.  Elghufs er hoppende løping i motbakke med staver, og med et godt fraspark. En imitasjon av diagonalgang på ski.  Mens landslagsdamene har mistet henne som gikk foran på trening og viste resten av landslaget hvor listen for verdens beste lå, så trener Østberg jevnlig med Johaug.  32-åringen fra Gjøvik, som har bodd i Oslo mange år, mistet landslagsplassen i vår.  – Jeg har trent med Therese i mange år, det er ikke noe nytt for meg. Jeg har bare fortsatt med det. Så har hun, heldigvis for meg, blitt i litt dårligere form. Så for en gangs skyld kan våre veier krysses der, så min form kan bli bedre. Men Therese er fortsatt i bra form, men en del dårligere enn den var, sier Østberg.  – Hvordan reagerte Johaug da du slo henne for første gang?  – Jeg tror hun syns det var greit. Kanskje det var en bursdagsgave til meg, at jeg endelig kunne slå henne, svarer Østberg og ler.  Østberg har slitt med å få helseattesten godkjent i tre år og har konkurrert litt til og fra, nå er hun tilbake igjen. I Lillehammer skal hun gå 10 kilometer enkeltstart friteknikk fredag og 10 kilometer klassisk fellesstart søndag. Og hun har vist at hun har noe på gang. I verdenscupåpningen i Ruka hadde hun tredje beste tid på jaktstarten og endte på 11. plass, bare Frida Karlsson og Jessica Diggins gikk fortere.  – Jeg har ikke vært bekymret for matching på trening, sier Østberg.  Mens landslagsdamene gikk rundt i sportsklær med sponsorlogoer under pressetreffet torsdag, så hadde Østberg på seg en svart høyhalset genser.  Østberg er giret. Hun vil hun helst gå alt, men det kan hun ikke. Østberg er enig med trenerne i at hun må matches litt forsiktig før jul. Det kan bety at hun dropper Tour de Ski: Før den nasjonale langrennsåpningen på Beitostølen for to uker siden hadde hun ikke gått skirenn siden Davos i desember i fjor.  – Jeg vet at jeg mest sannsynlig kommer i best form med å gå skirenn, så skal jeg prøve ikke å gå så mange skirenn, så det blir en tosidig greie, sier Østberg.  I VM i Planica i februar og mars neste år er målet medalje. Hun håper på en pallplass eller flere før VM.  – Det er greit å vite at jeg har vært på pallen før jeg drar dit, sier Østberg. Men det viktigste er at hun føler fremgang akkurat nå. Men det er bare to og en halv måned til VM.


TBILISI (VG) Ukrainske Aleksej (33) mener at sanksjoner ikke er nok. Nå vil han ha militær hjelp til Ukraina.  Denne uken han fikk besøk hjemme på døren i Moskva av etterretningstjenesten FSB. Derfor satte han seg på første fly til Tbilisi i Georgia. – Hverken sanksjoner eller forhandlinger har nådd fram. Det går ikke mot en sånn kjeltring som Putin. Nå må det bli slutt på gode ord. Ukraina trenger patroner og våpen – og jeg er helt enig med president Volodymyr Zelenskyj i at de må stenge luftrommet, sier Aleksej – og tar et godt tak rundt georgiske Laluka (21), som er med på innsamling av medisiner, klær og mat for å sende til Ukraina. Ukrainas president langer lørdag ut mot Nato. Han anklager forsvarsalliansen for å gi «grønt lys» for bombing av landet. Zelenskyj har i flere dager bedt NATO om å stå for en flyforbudssone over Ukraina. Det innebærer å sende kampfly fra NATO inn i Ukraina. Det sier Nato nei til. – Alle menneskene som vil dø fra og med i dag vil dø på grunn av dere. På grunn av deres svakhet, på grunn av deres mangel på enhet, sier Zelenskyj. – I en krig blir klovner helter og helter klovner. President Zelenskyj er klovnen som ble helt. Det er ikke mulig å få en bedre president, mener Aleksej. Han er født på Krim. Han flyttet med foreldrene til Moskva da han var liten. «Før noen kunne drømme om at det noen gang skulle bli krig mellom Ukraina og Russland». Laluka er enig med Aleksej: – Det Ukraina trenger nå, er militær hjelp. – Du er ikke redd for at det kan utløse en tredje verdenskrig? – Nei, det er uansett hele Europa mot Russland nå. Studenten Nina Kalashvili (20) fastslår at ukrainerne lider veldig. – Jeg synes det ukrainske folk og deres soldater fortjener støtte nå. Jeg tror at NATO kan gjøre mye mer enn de gjør nå. Ukraina trenger militær hjelp.  – Jeg vet at det ukrainske folk og deres president vil ha fred. Jeg ser ikke det fra russisk side, mener Nina. Lali vil ikke ut med hverken etternavn eller alder, men har sterke meninger om det som skjer: – Jeg er selv flyktning fra Abkhasia. Nå må de ta Russland! De må stenge luftrommet. Abkhasia, Sør-Ossetia og nå Ukraina – og det blir flere land etter hvert, sier Lali og frykter at Russland vil bevege seg ytterligere vestover. – Det var orden i Moskva den gang en georgier styrte, sier hun. Uten å nevne navn legger hun ikke skjul på at hun har sansen for Josef Stalin, som var født i Georgia. 20 år gamle Georgij møter oss rett foran parlamentet. Han er med i en gjeng som lager NFT-er til inntekt for Ukraina.  – NATO sa først at «vi er med dere». Men etter at krigen virkelig begynte, gjør de ingenting. NATO har løyet. NATO har sviktet Ukraina, mener han. – Ukraina ville ikke ha krig, men nå har den startet. Da må Ukraina få mer støtte. Aleksandr (47) holder opp flagget som den hviterussiske opposisjonen bruker. Han måtte flykte fra hjemlandet til Georgia for et halvt år siden. Nå støtter han ukrainerne. – De ukrainske soldatene og det ukrainske folk er store helter, mener Aleksandr. – Jeg skjønner Zelenskyjs ønske om å stenge luftrommet. Hvis NATO gjør det, er krigen slutt om to-tre dager – i ukrainsk favør. Ikke minst blir det færre ofre om de innfører en ikke-fly-sone. For det aller verste i denne krigen er at barn dør.


Sagaen rundt den uvaksinerte tennisstjernen Novak Djokovic (34) ble avgjort søndag etter en høring i Melbourne. Hans visumsøknad er kansellert, og han får ikke spille Australian Open. – Jeg er ekstremt skuffet over rettens avgjørelse om å avvise anken min om juridisk gjennomgang av ministerens avgjørelse om å kansellere visumet mitt som gjør at jeg ikke kan bli i Australia og delta i Australia Open, sier Djokovic i en uttalelse. Den australske føderale domstolen opprettholder avvisningen av Novak Djokovics visumsøknad. Avgjørelsen falt rett før klokken 8 norsk tid søndag morgen. Dermed forsvant Djokovics siste håp om å få spille den viktige turneringen Australian Open, som starter mandag.  Djokovic er rangert som verdens beste tennisspiller, og har vunnet 20 Grand Slam-titler i karrieren. Kun sveitsiske Roger Federer (40) og spanske Rafael Nadal (35) har like mange seirer i sportens gjeveste turneringer. Ingen har heller vunnet Australian Open flere ganger enn serberens ni triumfer. Høringen med Novak Djokovic startet klokken 9.30 lokal tid i Melbourne, klokken 23.30 norsk tid lørdag, i den føderale retten i Melbourne. Etter over fem timer ble retten hevet.  Den australske domstolen opplyser at den fulle begrunnelsen vil offentliggjøres på et senere tidspunkt. – Jeg respekterer rettens avgjørelse og jeg vil samarbeide med myndighetene med tanke på min utreise fra landet. Jeg er ukomfortabel med fokuset som har vært på meg de siste ukene og jeg håper vi alle nå kan fokusere på sporten og turneringen jeg elsker, sier Djokovic. Djokovic landet i Australia 5. januar som uvaksinert og ble avhørt av grensevakter. Serberen skal ha fortalt at han hadde hatt corona i desember og hevdet seg fritatt for de australske innreisekravene. Siden da har verdens øyne vært rettet mot et sportsdrama med store politiske dimensjoner. Saken har skapt enorm oppmerksomhet hvor tenniskolleger, statsministere og andre ministere har uttalt seg.  Fredag kansellerte immigrasjonsminister Alex Hawke Djokovics visum for andre gang. Australia har strenge innreiseregler som følge av coronapandemien, og Djokovic, som er uvaksinert, har forsøkt å komme seg inn i landet ved å få unntak på medisinsk grunnlag.  Det var tre dommere til stede under høringen: Allsop, Besanko og O’Callaghan, melder den føderale domstolen selv på Twitter. Høringen ble streamet fra rettslokalet på YouTube på kanalen til «The Federal Court of Australia».  Advokat Nick Wood snakket på vegne av Djokovic. Han refererte til immigrasjonsminister Alex Hawke, som før høringen hadde uttrykt frykt for at antivaksine-holdninger ville spre seg dersom han lot tennisspilleren få bli.  Strid om vaksinestandpunkt – Vi går ut ifra at ministeren ikke har reflektert over hva som kan skje ved en annen utgang: At hans visum blir kansellert, og karrieren får en stopper. Det er ganske åpenbart at dét kan føre til antivaksine-holdninger.  Advokaten pekte også på at det ikke har vært noen demonstrasjoner mot vaksine på noen av turneringene Djokovic har vært med på.  Advokaten mener også at den føderale regjeringen ikke har gjort noe for å finne ut hvilken holdning Djokovic har til vaksiner i dag og mener regjeringen har tatt utgangspunkt i en to år gammel BBC-artikkel.  Regjeringen mener Djokovic kunne brukt muligheten i høringen til å klart fortelle hvor han står, men det har han ifølge regjeringen ikke gjort.  – Det kunne han åpenbart. Og han kunne gitt klarhet i saken, dersom det var noe som skulle presiseres eller rettes. Det gjorde han ikke, og det får viktige konsekvenser, sa Stephen Lloyd, regjeringens advokat i saken.  Han avviste også motpartens teori om at det kan bli demonstrasjoner mot vaksine dersom Djokovic kastes ut. Det overordnede prinsippet for immigrasjonsministeren er ifølge Lloyd å unngå at vanlige folk følger Djokovics eksempel.  34-åringen ankom retten etter at han ble fraktet i bil fra karantenehotellet til rettslokalene i Melbourne.  Djokovic måtte tilbake i varetekt da høringen ble utsatt fredag

Tennisstjernen sendes ut av Australia:  - Ekstremt skuffet


GREEN BAY (VG) (Bayern München - Manchester City 0–1) Erling Braut Haaland (22) brukte knappe 12 minutter på å score i sin første kamp for Manchester City. Målet til Haaland kom etter et nydelig City-angrep hvor Jack Grealish fikk ballen fra Kevin De Bruyne, dro seg fri langs siden og la flatt inn foran mål. Der kom Haaland skliende og satte sitt første mål i den lyseblå Manchester City-drakten. Da var treningskampen mot Bayern München bare 11 minutter og 44 sekunder gammel.  – Han har en nese for mål, sier Pep Guardiola. – Han scoret et mål, som er viktig. Disse type baller foran keeperen er han alltid på, fortsetter Manchester City-manageren. Minuttet etter scoringen ble kampen avbrutt. Da spillerne hastet inn i garderoben for å søke ly fra lynet, filmet VG en dialog mellom Grealish og Haaland. – Hva var det jeg sa? sier Grealish til Haaland i det spillerne går i gangene mot garderoben. – Det er derfor jeg er her, gliser Haaland. – Jeg sa det til ham rett før kampen. Når jeg går ned til linjen, vær der på første stolpe, sier Grealish. Manchester Citys kamp mot den tyske giganten Bayern München skulle i utgangspunktet startet klokken 01:00, men ble utsatt grunnet lyn i Green Bay. Stormen hadde vært meldt flere dager i forveien, og slo dessverre til. Avspark ble utsatt i et drøyt kvarter og de 80.000 tilskuerne her på Lambeau Field ble bedt om å forlate tribunene av sikkerhetsmessige årsaker.  Da kampen startet et drøyt kvarter forsinket, gikk det kort tid før Haaland viste seg frem. Jærbuen limte flere baller i krysset på oppvarmingen, og allerede før 12 minutter var passert i City-drakten plasserte han seg perfekt på første stolpe og skled et innlegg fra venstre kant Grealish i mål. Da hadde det allerede lynet flere ganger over hodene på alle fremmøtte på hjemmearenaen til NFL-laget Green Bay Packers. Etter nettkjenningen fikk også spillerne beskjed om å forlate banen og gå i garderoben. Kampen ble sparket i gang igjen kl. 02:25, omtrent en time etter at den ble avbrutt. Da med 27 ekstra minutter før det ble fem minutters pause. Deretter ble 2. omgang spilt på 40 nye minutter.  Like før pause satte Haaland ballen i nettet igjen, men scoringen ble annullert for offside. Jærbuen ble byttet ut til pause – altså etter 40 minutter – for den regjerende Premier League-mesteren. I sommerens første treningskamp mot Club América ble han værende på sidelinjen hele kampen. – Det er de første 40 minuttene han spiller, og det etter bare fire-fem treningsøkter. Han trenger uker, det er ikke sånn at han kan spille 180 minutter. Han trenger tid, sier Guardiola. – Han har trent veldig bra, og virker som en veldig fin fyr med beina plantet på jorden. Han er en viktig signering. Oppgjøret mot Bayern München var Manchester Citys siste treningskamp denne sommeren. Neste lørdag venter Liverpool i Community Shield, før Premier League starter borte mot West Ham søndag 7. august.


Etter Erling Braut Haalands oppvisning og fem scoringer, trakk ekspertene på BT Sport frem ett av målene som helt spesielt. Den norske superstjernen svarer at det må Manchester City gjøre mer av. – Jeg er litt uklar i hodet nå, sa Erling Braut Haaland til BT Sport etter at han fikk spørsmål om hva som var favorittmålet hans i 7–0-seieren over Leipzig tirsdag. Men det var et mål, som både sto høyt i kurs hos den norske 22-åringen, men også hos trener Pep Guardiola – og det engelske ekspertpanelet: 2–0-scoringen. – Denne scoringen er bemerkelsesverdig på alle mulige måter, sier BT Sports-ekspert Joleon Lescott. 78 sekunder etter at Haaland sendte Manchester City i ledelsen på et omdiskutert straffespark, doblet jærbuen ved å heade inn en retur fra kloss hold. Med tunnelsyn vil noen påpeke at det kun er en «tap-in», men forarbeidet – med Haaland selv i hovedrollen – er grunnen til at han kunne stange inn 2–0-målet upresset. – Vi jobbet med press-spillet i går. Hver kamp – vi må løpe og presse dem fordi vi er så gode på å gjenvinne ballen og angripe når Kevin (De Bruyne) får ballen. Etter mitt syn burde vi gjøre dette mer, forklarer Haaland. Etter 1–0-målet ville Haaland ha mer og stormet mot Leipzig-spillerne like etter tyskernes avspark. Ballen ble således spilt bakover mot Leipzig-keeper Janis Blaswich, som ble tvunget til å slå feilpasning etter et intenst press fra Haaland. Skjermdumper med tillatelse fra TV 2: Midtstopper Manuel Akanji slo ballen umiddelbart tilbake, og der var Haaland nok en gang på plass. Han headet ballen i retning stjernemakker Kevin De Bruyne, som smadret ballen i treverket fra langt hold, men på rett sted til rett tid til å pirke inn scoringen, var selvfølgelig Haaland. – Sammenlignet med i fjor, kan vi spille annerledes med en spiss i bakrom. Det er det jeg prøver å bidra med. Grafikk: www.sofascore.com Pep Guardiola istemmer med sin rekordmann på topp. – Det høye presset vårt var veldig, veldig bra. Vi spiller veldig bra – med og uten ballen, sier Guardiola til BT Sport. RB-Leipzig-trener Marco Rose uttalte til samme kanal at Citys presspill kom overraskende på ham og laget. Erling Braut Haaland var også innom CBS-studio, bestående av Jamie Carragher, Micah Richards og Thierry Henry. – Hva kan du bli bedre på? spør sistnevnte. – Alt, svarer Haaland først – og lister opp både venstre fot, høyre fot, headinger og kombinasjoner. Men så legger han til: – Skal jeg velge en, er det kanskje å hjelpe de andre spillerne til å bli bedre. Få dem i bedre posisjoner, droppe ned, få de andre angrepsspillerne i posisjonene de ønsker, utdyper nordmannen. Etter Qatar-VM har nordmannen blitt kritisert av flere eksperter – og samme Henry har nylig uttalt at Borussia Dortmund ikke savner Haaland. Ståle Solbakken gjentok at kritikken av Haaland er «absurd» på tirsdagens pressekonferanse der den norske landslagssjefen presenterte troppen til kampene mot Spania og Georgia. Samtidig mente han å se en slags endring rundt Haalands spissrolle i City: – Han jobber hardt og er mer delaktig i spillet deres. De bruker ham oftere nå enn det dem gjorde en periode. Det er null faresignaler. Han spiller på et av Europas beste lag. Han har sannsynligvis den mest meritterte og beste treneren, så det kan ikke bli bedre, sa Solbakken. Rosenborg-trener Kjetil Rekdal var i det festlige hjørnet underveis i kampen og gjorde et poeng ut av kritikken som har vært rettet mot jærbuen:


De fleste TV-seere ante ikke hvem han var, men for norske komikere var Helge Lyngstad en bauta. – Nå som han er borte, er det som en vegg har falt ut, sier Jon Niklas Rønning.  Lyngstad døde natt til fredag opplyser underholdningsredaktør i NRK, Charlo Halvorsen til VG. Han ble 66 år gammel.  Helge Lyngstad sto bak flere av NRKs største humor-suksesser.  På 80- og 90-tallet regisserte han TV-serien «KLM». Han var også involvert i flere av Otto Jespersens og Trond Kirkvaags humorprogrammer og vant Amanda-pris for beste underholdningsproduksjon i 1989.  Helge Lyngstad var også mannen som regisserte TV-programmet «Bye og Rønning» med komikerne Jon Niklas Rønning og Anders Bye.  – Jeg husker at Dan Børge Akerø spurte om vi ville jobbe med Norges beste regissør – og det ville vi så klart. Samarbeidet med Helge var magisk. Han løftet oss til nye høyder. Helge var noe så sjeldent som en perfekt humorregissør. At han nå er borte er ufattelig trist, sier Rønning til VG.  Han forteller at han traff Lyngstad for en uke siden. Det var et vemodig møte, sier Rønning.  – Han hadde vært syk en tid, og vi visste at vi kanskje ikke skulle treffes igjen. Men Helge var varm, fin og lun som vanlig.  Rønning mener norske komikere har enormt mye å takke Helge Lyngstad for.  – Han gjorde oss morsommere. Helge hadde en unik teft for de beste tagningene og et herlig infamt blikk som løftet alle rundt ham. Han var Bye & Rønnings tredje medlem. Nå som han er borte, er det som en vegg har falt ut av Humor-Norge, sier Rønning.  – En bauta – Det er virkelig en av bautaene i norsk TV-humor som har gått bort, sier underholdningsredaktør i NRK, Charlo Halvorsen til VG. – Helge er en som har satt spor etter seg, sier han.  Halvorsen beskriver kollegaen sin som en som har formet norsk TV i flere tiår. Halvorsen forteller at Lyngstad var en av de første han selv traff da han begynte hos TV-kanalen på 80-tallet. – Han er kanskje ikke allment kjent blant befolkningen, men for norske komikere er han en av dem som virkelig har drevet norsk TV-humor fremover. – Jeg jobbet selv mye med ham da Otto Jespersen laget OJ-seriene. Da var han virkelig til stede og premissgivende.  Halvorsen forteller at Helge blant annet var medvirkende til at ble samarbeid mellom Otto Jespersen og Trond Kirkvaag – noe som for TV-seerne resulterte i serien «Trotto Libre». – Han har jobbet med stort og smått av det du har sett på TV. Og med flere av de store profilene i NRK, sier han, og trekker blant annet fram Øystein Bache, Rune Gokstad og Robert Stoltenberg som eksempler. – Veldig elsket – Han var en levende legende, og han forblir en legende til evig tid når det kommer til norsk fjernsynshistorie. Jeg vil påstå at så å si alt som vi har ledd av i tre tiår, har Helge laget, sier kollega og venn Guri Skavlan. Hun ble kjent med Helge i 1991 forteller hun. De jobbet tett sammen på en lang rekke NRK-produksjoner. – Hvordan var han som kollega? – Jeg vil veldig gjerne sitere NRK-kollega Ingvild Bryn om Helge: «Han var rett og slett en kul fyr, briljant. Han tok aldri av, tross suksess i alt han gjorde. Han hadde beina på jorden. Det var null stress.» Det er så dekkende det hun sier, forteller Skavlan til VG. Selv beskriver hun ham som stillferdig og tilstedeværende på samme tid. – Han var en lugn fyr. Han snakket ikke med utropstegn. Men du hørte ordene hans. Han hadde en innebygget autoritet. Også var han veldig elsket. Alle som kom hans vei ble forferdelig glade i ham, sier Skavlan.


For første gang ser man en økning i fullvaksinerte eldre på sykehus. Samtidig har bare seks prosent av den aktuelle gruppen fått boosterdose. Økningen av fullvaksinerte pasienter kommer raskere enn FHI hadde sett for seg.  – Vi ser at det faktisk er en liten økning i risiko for å bli lagt inn med covid som hoveddiagnose blant eldre fullvaksinerte. Det er en reell økning i forhold til størrelsen på aldersgruppen, sier vaksinesjef Geir Bukholm i FHI. Tidligere har antallet fullvaksinerte på sykehus stemt i forhold til hvor mange vaksinerte det er i samfunnet og at vaksinen uansett ikke fungerer 100 prosent. Nå ser de for første gang at andelen fullvaksinerte øker uavhengig av det. Grunnen er todelt: – Det kan hende det er en liten redusert effekt i beskyttelse av vaksinering. Det kan også skyldes at smittetrykket generelt øker. Mest sannsynlig er det en kombinasjon. Bukholm understreker at de eldre fremdeles er godt beskyttet med vaksinen. De fleste (80 prosent) som legges inn har tilleggssykdommer. FHI har ikke sett en veldig sterk økning i antallet friske eldre. I Israel tyder mye nå på at vaksinens effekt svekkes over tid, også mot alvorlig sykdom. En ny studie fra landet viser at innleggelser falt som en sten for de som hadde fått en tredje dose. Landet mente de så fall i immuniteten allerede i august. Da var de på toppen av en uventet og kraftig smittebølge. Samme måned rullet de ut booster-vaksinen til hele befolkningen. Da så de helt klart fall i innleggelser blant fullvaksinerte, og klarte å stanse deltabølgen i landet. I FHIs prognose, som prøver å se smittesituasjonen tre uker fremover, ligger det an til en bratt økning av eldre fullvaksinerte på sykehus: ?– Den kurven peker veldig bratt oppover. Helningen i den siste rapporten er litt mindre bratt enn i forrige rapport, men treukersprognosene antyder foreløpig ikke når økningen avtar og vi når et platå der antall innleggelser stabiliserer seg. Men Bukholm sier det ikke er sikkert denne prognosen slår ut, spesielt fordi de ikke har lagt inn at boosterdoser skal settes: – Derfor tror jeg kanskje at kurvefremstillingen kan skape et mer dramatisk inntrykk enn det som er realiteten.
Har du sett denne? Camilla Stoltenberg svarer på VGs spørsmål. FHI: Kan ha prioritert feil I Norge går booster-utrullingen sakte. For fire uker siden gikk regjeringen inn for å tilby de over 65 en boosterdose. Men det er bare rundt 60.000 eldre, som utgjør seks prosent av gruppen, som har fått det tredje stikket sitt. Det er fordi FHI mente det var viktigere å rulle ut influensavaksinen.  – Burde dere satt inn støtet før, når dere ser økning av eldre på sykehus? – Den økningen vi har sett var forventet, men kanskje en raskere økning i antall innlagte av fullvaksinerte eldre enn man trodde, spesielt den siste uken. Vi tenker at vi gjorde de riktige vurderingene ut fra opplysningene vi hadde. Så kan vi i ettertid vurdere om vi skulle prioritert vaksinering med tredje dose corona enda tidligere. – Fordi influensaen ikke har kommet? –Det er foreløpig svært få infisert med influensa og vi har kanskje fått raskere stigning av innleggelser i den eldre aldersgruppene enn slik prognosene så ut for tre uker siden. Bukholm avviser at det har fått konsekvenser ikke å rulle ut boostervaksinene så raskt som mulig:  – Jeg tror fremdeles at det var riktig å prioritere influensavaksinering, men det blir svært viktig å intensivere vaksinering med tredjedose mot corona fra nå av. Denne uken sendes det ut 235.000 vaksiner til kommunene. Disse er innlagt Snittalderen på sykehusinnlagte fullvaksinerte, har holdt seg stabilt på 77 år de siste ukene. – Det tyder på at det ikke er noen veldig stor bevegelse i beskyttelsen blant de fullvaksinerte. Flertallet (60 prosent) av de innlagte er nå fullvaksinerte, noe som i seg selv er naturlig fordi mer enn 90 prosent av d eldre er fullvaksinerte. 80 prosent av dem har en underliggende sykdom som gjør at de er utsatt for alvorlig forløp

Derfor havner fullvaksinerte på sykehus nå


Svaret på etterforskningen av Trumps påståtte bestikkelse av pornoskuespilleren Stormy Daniels kan komme denne uken. Ekspert tror en tiltale kan gjøre ekspresidenten mer populær på kort sikt.  Det har gått et år siden det ble åpnet etterforskning av Trump etter mistanke om at han har bestukket pornoskuespilleren Stormy Daniels for å tie om en påstått affære mellom dem i 2006.  Konklusjonen av etterforskningen ventes å være like om hjørnet, særlig etter at Trump i helgen skrev at han kommer til å bli pågrepet tirsdag.  Saken dreier seg om en utbetaling til Daniels på 130.000 dollar utført av Trumps tidligere personlige advokat Michael Cohen, like før presidentvalget i 2016.  Trump har hele tiden nektet for å ha hatt et forhold til Stormy Daniels.  Tror på snarlig avgjørelse USA-ekspert og rådgiver i den liberale tankesmien Civita, Eirik Løkke, sier at han ikke blir overrasket om det kommer en tiltale i nærmeste fremtid.  – Jeg tror ikke Trump ville ha annonsert dette selv, hvis det ikke nærmet seg en avklaring. Også store medier, uavhengig av hverandre, melder om at det kommer en avgjørelse snart.  Løkke mener det er overraskende at dette er den første saken hvor det ser ut til at Trump risikerer å bli tiltalt.  – Han er også under etterforskning for langt mer alvorlige forbrytelser – med tanke på både stormingen av Kongressen og valgpåvirkning i Georgia, sier Løkke. Risikerer «blowback» En tiltale mot Trump avhenger av om påtalemyndigheten klarer å legge frem fellende bevis for at det er Trump som står bak utbetalingen som Michael Cohen gjennomførte.  Cohen ble i 2018 funnet skyldig for å ha betalt Daniels for å tie om den påståtte affæren med Trump, og soner en dom på tre år i fengsel.  Forbes skriver at Trump skal ha refundert Cohen gjennom Trump Organization, og markert utgiftene som «juridiske gebyrer».  Den tidligere amerikanske presidenten avfeier derimot anklagene.  Eirik Løkke tror en tiltale kan slå tilbake på statsadvokaten.  – Han risikerer en enorm blowback, hvis Trump blir tiltalt og så frifunnet i retten. Kanskje vil det igjen gjøre terskelen enda høyere for å kjøre de mer alvorlige sakene, sier han.  I USA avholdes det valg til påtalemyndigheten, i motsetning til i Norge.  – Nå skal jeg ikke beskylde de i påtalemyndigheten, men det er ikke utenkelig at de som er valgt inn vil ha sine «15 minutes of fame», sier han.  Samtidig mener Løkke det er underkommunisert hvor svak saken er.  – Den tidligere statsadvokaten har ikke tatt ut tiltale – det samme med føderale myndigheter. Det blir spennende å se hvilke beviser Bragg sitter på, mener Løkke.  Alvin Bragg er statsadvokat i New York og leder etterforskningen av Trump.  Vil vitne Etter at Cohen ble dømt i 2018, har han blitt en av de mest profilerte kritikerne av Trump.  Forrige uke forklarte Cohen seg foran storjuryen i New York. – Dette handler ikke om ham. Dette handler om å stille folk ansvarlig, om å si sannheten til makten og alt annet imellom, sier Cohen ifølge nyhetsbyrået AP. USA Today skriver at Stormy Daniels, eller Stephanie Clifford som hun egentlig heter, har sagt ja til å vitne i en rettssak hvis Trump blir tiltalt.  Dette skjer hvis Trump blir arrestert Trumps advokat Joseph Tacopina har bekreftet at 76-åringen kommer til å overgi seg dersom han blir pågrepet. Den beskjeden kom etter at nyhetskanalen WNBC skrev at føderale, statlige og lokale påtalemyndigheter forbereder sikkerhetsordninger i forbindelse med muligheten for at Trump vil bli tiltalt. Hvis Trump blir pågrepet, vil han bli den første tidligere amerikanske presidenten i historien til å bli siktet for kriminelle handlinger.  USA-ekspert Eirik Løkke, mener en eventuell tiltale ikke vil få de største konsekvensene for Trump.  – Jeg tror ikke en tiltale «bare» vil ødelegge mye for Trump. Man kan derimot tenke seg at med en tiltale vil han umiddelbart få en sterkere posisjon innad i partiet. Det er ikke første gang han ville kunne fremstille seg som et offer og få mer sympati

Ekspert om statsadvokaten:  - Risikerer blowback


Nyvalgt fotballpresident Lise Klaveness (40) rettet kritikk mot både FIFA og det kommende verdensmesterskapet i Qatar fra talerstolen i Doha. Det fikk VM-arrangøren til å reagere. – Vi kan ikke ignorere kravene om endring. Hvordan FIFA opptrer har så mye å si for hvordan fotballen oppfattes i alle forbund der ute. FIFA må opptre som en rollemodell, sa Klaveness da hun fikk ordet under den pågående FIFA-kongressen. På første rad satt FIFA-president Gianni Infantino, ved siden av politisk ledelse i Qatar. De fikk høre en NFF-president som snakket i rundt seks minutter: – Tildelingen av VM skjedde på en uakseptabel måte. Menneskerettigheter og likestilling var ikke i startoppstillingen, sa Klaveness. – FIFA har adressert dette, men det er fortsatt en lang vei å gå. Fremmedarbeidere som skader seg eller familiene til dem som har omkommet, må tas hånd om. FIFA må gjøre noe for virkelig å implementere endring, fortsatte hun. Norges Fotballforbund er ett av over 200 nasjonale forbund som er samlet i Qatar, et halvt år før VM sparkes i gang. – Jeg frykter tomme stadioner i fremtiden om vi ikke benytter anledningen nå. Tiden er inne for å handle. Vi må virkelig innføre åpenhet. kvinnefotball må få vokse, det må være nulltoleranse mot korrupsjon, sa Klaveness. Klaveness ble etterfulgt av generalsekretæren i Honduras, José Ernesto Mejía. Han virket ikke imponert over talen før ham: – Vi forstår bekymringen til vår norske venn, men mener at dette ikke er riktig forum for å diskutere dette. Dette er fotball! Her er vi sammen som en fotballfamilie. Myndighetene i Qatar har jobbet hardt for at arbeidsforholdene til fremmedarbeidere skal bli bedre. Dette er ikke riktig forum for å diskutere slikt, sa han. VM-arrangøren reagerte Deretter tok generalsekretæren i Supreme Committee ordet. Det er VM-arrangøren i Qatar. Hassan Al Thawadi uttrykte åpent frustrasjon over det han hadde hørt fra den norske fotballtoppen: – Vi er klar over det søkelyset som følger med når man skal arrangere fotball-VM. Og vi har omfavnet det gjennom åpenhet og dialog. For oss handler dette mer enn om en måned med fotball, startet han. Deretter sa han at Klaveness burde gjort grundigere undersøkelser før hun tok ordet: – Jeg vil uttrykke en skuffelse. Dere har ikke bedt om et møte før dette besøket i landet vårt. Dere har ikke forsøkt å kontakte oss eller skape dialog før du tok ordet på kongressen i dag. Vi har alltid vært åpne for dialog eller konstruktiv kritikk, sa den mektige VM-sjefen. Generalsekretær i Amnesty International, John Peder Egenæs, roser den norske fotballpresidenten og sier han er «stolt over den norske talen». – Vi satte veldig pris på den talen til Lise Klaveness. Hun sa mye av de riktige tingene som fotballen kan ta tak i, og erkjenner at hun ikke jobber i en menneskerettsorganisasjon. Som fotballentusiast og menneskerettighetsforkjemper er jeg stolt av den talen, sier Egenæs til VG.  Kritikken om at dette ikke var rett tid eller sted for å ta opp problemene, avviser Egenæs.  – Den er urimelig. Hvis man ikke skal si det der, hvor i all verden skal man si det da når FIFFA er mottaker? Der vi er nå så var dette rett tid. NFF har vært mye i dialog med VM-arrangøren - i hvert fall det siste året. Forbundet har i disse møtene lagt frem mye av det som Klaveness tok for seg i sin tale. Derfor oppfatter jeg kritikken som hul. Nå håper jeg bare at fotballforbund fra større land enn Norge ser at her er det noen som løfter problemene og sier det som må sies, og at flere forbund skjønner at det går an.  Fotball-VM skal arrangeres i Qatar i november og desember. Mesterskapet er svært kontroversielt: En rekke menneskerettighetsorganisasjoner peker på det som skal være svært kritikkverdige leve- og arbeidsforhold for alle fremmedarbeiderne i Qatar


Nå må Russlands president Vladimir Putin (70) være forsiktig med hvor han drar. Spørsmålet er om han risikerer å bli pågrepet om han drar på Brics-toppmøtet i Sør-Afrika i august, sier professor til VG.  Putin er i dårlig selskap etter at den internasjonale straffedomstolen ICC i Haag sist uke utstedte arrestordre på ham. – President Putin vil nok forsikre seg om at han ikke risikerer å bli arrestert i de landene han reiser til, sier professor Mark Klamberg ved Stockholms universitet til VG. – I så måte er det interessant at det etter planen skal være et toppmøte blant Brics-landene i Sør-Afrika i august. Sør-Afrika er et landene som er tilknyttet den internasjonale straffedomstolen ICC og har derfor ansvar for å pågripe og utlevere ham. Men Klamberg viser til at det var en tilsvarende situasjon da Sudans president Omar al-Bashir besøkte Sør-Afrika - mens han var ettersøkt av ICC. – Den gang ble det en diskusjon om statssjefer har immunitet for ICC. Den gang stoppet politikerne i Sør-Afrika en pågripelse mens den sørafrikanske domstolen som hadde med saken å gjøre, mente at immunitet ikke gjelder. – Hva er spesielt med at det nå er utstedt arrestordre på Putin? – At Russland er en stormakt gir dette en spesiell dimensjon, men slik som stormakter som Kina og USA har ikke Russland anerkjent ICC. Derimot har de et ansvar om selv å etterforske forbrytelser. Men det kommer selvfølgelig ikke til å skje, sier professor Klamberg. – Putin er ikke dum. Han kommer ikke til å dra til et land der han kan bli arrestert, sier assisterende professor Iva Vukusic ved Utrecht-universitetet til Reuters. – Selv SNG-landene kan bli farlig for Putin, sier en kilde nær Kreml til Meduza. SNG-landene er ti av de tidligere sovjet-republikkene, på folkemunne ofte kalt «stan-landene». Vladimir Putin er ettersøkt av den internasjonale straffedomstolen ICC. Her er hva som har skjedd med statsledere som har vært ettersøkt av ICC eller tilsvarende domstoler: MUAMMAR GADDAFI Libyas tidligere leder er en av bare to ledere som har blitt tiltalt av ICC mens de fungerte som statsoverhode. Gaddafi hadde i realiteten makten i Libya fra 1969 til 2011. FNs sikkerhetsråd vedtok enstemmig å anmelde Gaddafi til den internsjonale domstolen for «systematiske angrep» på libyske borgere som demonstrerte mot regjeringen under revolusjonen i 2011. Han ble anklaget for forbrytelser mot menneskeheten. Saken mot Gaddafi ble avsluttet etter at han ble styrtet og drept i 2011. OMAR AL-BASHIR Sudans tidligere president er den andre som har blitt tiltalt mens han fungerte som statsoverhode. Al-Bashir ble i 2009 tiltalt for folkemord i Darfur.  Han ble sittende i et tiår til før han ble styrtet i et kupp. Han har siden blitt tiltalt i Sudan for andre forbrytelser, men har ikke blitt overlevert til ICC. Mens han var president, reiste han til en rekke arabiske og afrikanske land, som alle nektet å arrestere ham: Tsjad, Djibouti, Jordan, Kenya, Malawi, Sør-Afrika og Uganda. SLOBODAN MILOSEVIC Slobodan Milosevic, tidligere president i Serbia og Jugoslavia, ble tiltalt ved en FN-domstol for forbrytelser under Balkan-krigene på 1990-tallet. Det var i alt over 60 tiltalepunkter som inkluderte folkemord, etnisk rensning og massevoldtekter. Han erklærte seg uskyldig og førte sin egen sak. Etter en lang rettssak døde han i varetekt i 2006 før retten hadde rukket å avsi dom. CHARLES TAYLOR Den tidligere presidenten i Liberia ble funnet skyldig i krigsforbrytelser i 2012 av den FN-støttede spesialdomstolen for Sierra Leone i Haag. Taylor ble dømt til 50 års fengsel.  Han var det første statsoverhodet som ble dømt for krigsforbrytelser av en internasjonal domstol siden Nürnberg-rettssakene mot naziledere etter andre verdenskrig (Hitlers etterfølger Karl Dönitz). ANDRE Laurent Gbagbo, president i Elfenbenskysten fra 2000 til 2011, er det eneste tidligere statsoverhode som har stått for rette i ICC etter at han forlot vervet. Han ble i 2019 frikjent etter en tre år lang rettssak som foregikk i Haag. Kenyas president William Ruto og hans forgjenger Uhuru Kenyatta ble begge siktet av ICC før de ble valgt. Siktelsen mot begge er siden henlagt


ZHANGJIKAOU (VG)  Jarl Magnus Riiber tapte omtrent hele ledelsen på en tabbe da han gikk feil inne på OL-stadion. I stedet ble det norsk dobbeltseier til Jørgen Graabak og Jens Lurås Oftebro etter en utrolig avslutning av et høydramatisk renn. – Det er litt vanskelig å forstå, sier Graabak og kaller OL-gullet «helt sjukt». – Selv om jeg var her har jeg litt vanskelig for å tro på det. Nok en gang skjer ting på de siste 400 meterene her. Det er rart. Jeg trenger litt på å fordøye denne, sier en svært rørt Graabak. Kombinertduoen kompletterte Norges nest beste dag gjennom i vinter OL med tre gull og to sølv.  – Jørgen er legendarisk og så fikk vi opp kronprinsen Oftebro til sølv, jubler en rørt kombinertsjef Ivar Stuan til Discovery. Oftebro var «litt ergelig» over at han måtte gå en lang yttersving i spurten. – Jeg følte at jeg hadde størst fart, sier han. Men kaller sølvet «utrolig bra». – Men jeg har aldri slått Jørgen i en spurt. legger Oftebro til. Den norske duoen kom som to lyn i avslutningen og sikret en sensasjonell dobbeltseier da de la Akito Watabe og Manuel Faisst bak seg i en fantastisk avslutning. Jarl Magnus Riiber endte på 8. plass. Espen Andersen ble nummer 15. – Jeg er mektig imponert, sier Riiber og mener at alt passet «som hånd i hanske» for Graabak og Oftebro. – De spilte kortene sine veldig godt her, sier Discovery-ekspert Trond Nystad. – Spurten var helt makaløs, mener Jan Erik Aalbu. Den tidligere landslagssjefen kaller det «fantastisk» i Discovery-studio. – Liker du ikke Graabak så liker du ikke mennesker, mener Aalbu. – Han er en så fin og seriøs og type. Han fremstår som et fantastisk menneske, følger OL-vinner Bjarte Engen Vik opp. – Jørgen Graabak har prikket formen toppformen perfekt denne OL-vinteren her. Han er en OL-mann, mener NRK-ekspert Torgeir Bjørn. Rutinerte Graabak fulgte opp OL-gullene i 2014 med sølv i det første rennet i Kina. Nå ble det gull på den 30 år gamle trønderen som ble ypperlig fulgt opp av Oftebro. 21-åringen fra Oslo knep sin første OL-medalje. Graabak startet hele 2 minutter og syv sekunder bak Riiber, mens Oftebro lå en 1,47 bak før de leverte fantastiske 10 km. Riiber tapte mer enn 30 sekunder da han alene i tet gikk feil inne på den første stadionpasseringen. Han gikk ut med 44 sekunders ledelse, men fikk raskt selskap i teten. – Jeg følte meg ikke helt frisk. Kanskje kunne jeg kjempet om bronsen. Jeg tror ikke gullet hadde vært mulig uansett, sier han. Riiber vet ikke om han går lagkonkurransen. – Jeg får se om jeg «overlever» denne dagen. Det kan hende at jeg får en liten sykdom, sier han. – Det kan bli en ekstrem kostbar feil. Utrolig synd,  sier Nystad. – Han er veldig lei seg og skuffet for at det skjedde, sier landslagssjef Stuan. – Det er ikke første gang han går feil. Det har også skjedd et par ganger i Lahti, opplyser Aalbu som mener at tabben var Riibers eget ansvar. Etter hvert ble en stor gruppe samlet i teten på 10 kilometeren som gikk i sterk kulde.  Ut på siste runde nærmet også gruppen Jørgen Graabak og Jens Lurås Oftebro seg. Så måtte Riiber slippe tre mann på vei ut på siste runde. 3. februar ble Riiber hentet med kinesisk ambulanse og skysset inn i det som mange vil karakterisere som et «coronafengsel» i Zhangjikaou. Mens landslagssjef Ivar Stuan gråt i møtet med norsk presse i det han kalte sin «verste dag» som trener. – Det er litt surrealistisk. Man kom inn i en bil som var full av klor. De hadde jobbet godt for å unngå smitte i sykebilen. Man ble fraktet rundt som en smittebombe og møtte mye folk i heldekket plastikk-klær, beskrev Riiber selv. Så sent som i slutten av forrige slet Riiber med testverdiene på sitt lille hotellrom


Å ta førerkort på bil kan være en kostbar fornøyelse. Nå senkes gebyret hos Statens vegvesen noe.  Fra nyttår ble det for en gangs skyld litt billigere. Gebyret til Statens vegvesen ble satt ned fra 2020 til 1590 kroner for å ta førerkort klasse B. – Å få muligheten til å kjøre bil er en viktig milepæl for mange unge, men også en relativt kostbar investering. Jeg er glad for at gebyrene nå er satt noe ned, sier samferdselsminister Jon-Ivar Nygård (Ap).  Har gått gjennom kostnadene Bakgrunnen for at justeringen er at Statens vegvesen har hatt en gjennomgang av kostnadene for teoriprøven og oppkjøringen. – Statens vegvesen har gjort en vurdering av gebyrene slik at de er riktige for å betale kostnadene for disse tjenestene, sier Nygård. Leder kommunikasjon og bærekraft i Norges trafikkskoleforbund Ingunn Haavi Finstad sier at de forholder seg til prisnivået bestemt av myndighetene. – Samtidig er vi opptatt av at elevene er godt forberedt når de kommer til førerprøven. God opplæring på trafikkskolene, med rom for refleksjon og modning i opplæringsløpet, bidrar til Nullvisjonen og skaper trygge trafikanter, sier Finstad. I 2021 ble det gjennomført om lag 152.000 praktiske førerprøver hos Statens vegvesen. Dette var en markant økning fra 2019 hvor det ble gjennomført om lag 139.000 praktiske førerprøver.  Tidligere har flere trafikkskoler og elever klaget over lang ventetid på oppkjøring.  Statens vegvesen opplyser at de denne høsten har utdannet 24 nye sensorer, som begynner arbeidet sitt nå i januar. I tillegg er det ansatt 28 ny sensorer, og ytterligere 20 vil starte på opplæring høsten 2022. Håpet er at det skal bidra til å få unna oppkjøringene raskere.


USAs nasjonalforsamling kan minne om en krigssone. Myndighetene i USA forbereder seg på flere væpnede opptøyer og mulige terroraksjoner i tiden fram mot innsettelsen av Joe Biden som landets nye president. Politisjef Robert J. Contee i Washington, D.C., sier at det kommer til å være over 20.000 soldater fra Nasjonalgarden på plass 20. januar, og at det allerede før kommende helg vil være 10.000 på plass. Ifølge Jennifer Griffin, som dekker nasjonal sikkerhet for Fox News, er det til sammenligning bare 5000 soldater utstasjonert i Irak og Afghanistan til sammen. Se flere bilder i galleriet under Mens det ser ut som en krigssone i gangene i Kongressen, kan det høres ut som en politisk krigssone i salen der riksrett debatteres av medlemmene i Representantenes hus. Anna Eshoo (D) fra California kaller Trump «en forræder mot landet», mens Marjorie Taylor Greene (R) fra Georgia mener at Demokratene støtter vold. – Donald Trump er en levende, pustende riksretts-fornærmelse. Det er slik det er, sier Hakeem Jeffries (D) fra New York. Onsdag i forrige uke mistet fem personer livet, mens over 50 politimenn ble skadd, da Trump-tilhengere med makt presset seg inn i Kongressen. Det ble funnet rørbomber utenfor hovedkvarterene til både Demokratene og Republikanerne, en galge ble satt opp utenfor Kongressen og flere av opprørerne ropte at de ville henge visepresident Mike Pence. Mike Pence har vært en lojal støttespiller for Trump i fire år, men onsdag i forrige uke var han nødt til å følge amerikansk lov og sertifisere valgresultatet, noe både president Trump og mange av hans tilhengere ønsket at han skulle la være å gjøre. Et FBI-notat som ABC News omtalte tidligere denne uka, advarer om at det planlegges væpnede demonstrasjoner i alle 50 delstatshovedsteder fra 16. januar av.


Marcin Lewandowski (34) har lenge vært en av Ingebrigtsen-brødrenes største konkurrenter. Nå forteller polakken om rivaliseringen, respekten for Jakob Ingebrigtsen, og det «ekstreme våpenet» som skal sikre ham OL-gull. Han har løpt hele livet, Marcin Lewandowski. Syv år gammel holdt det på å gå helt galt.  Den unge gutten skulle løpe over veien for å leke med vennene, men ble påkjørt av en buss og endte opp under hjulene. Fra balkongen på huset så moren Marcins livløse kropp ligge på asfalten. Etter en uke på sykehus kom polakken seg på beina igjen. Siden har han fortsatt å løpe, og med sin fryktløse stil er han fremdeles i verdenstoppen i en alder av 34 år. – Jeg har trent smart i mange år og aldri blitt alvorlig skadet. Kenyanerne sier «tren smart, vinn enkelt», europeerne sier «tren smart, ikke hardt». Lewandowski sier «tren smart og hardt». Det tenker jeg mye på, og jeg tror det er hemmeligheten min, forteller Lewandowski til VG. Han har møtt Ingebrigtsen-brødrene til en rekke tøffe dueller. Under innendørs-EM i vinter trakk Lewandowski seg i sinne da juryen valgte å omgjøre diskingen av Jakob Ingebrigtsen (20), som dermed stakk av med gullet på polakkens bekostning. Men under VM i 2019 var det bronsevinner Lewandowski som henviste nordmannen til den sure 4.-plassen. – Vi er kanskje ikke gode venner, men jeg respekterer dem fordi de er store utøvere. Vi liker hverandre godt, møtes av og til på treningsleir og konkurrerer mot hverandre. Vi vil alle bli best, men det kan bare bli en mester, sier Lewandowski. De stiller til start i de samme løpene, men 34-åringen ser store forskjeller mellom seg selv og 14 år yngre Jakob.  – Da jeg var på hans alder, trodde jeg også at jeg kunne flytte fjell. Nå tenker vi ulikt. Jeg har ofret familielivet for å bli den beste, men det er annerledes nå. For Ingebrigtsen er idretten hele livet hans, for meg er det bare en del av livet. Det er forskjellen mellom oss, men ingen av delene er feil, sier Lewandowski, som har to døtre sammen med kona Magdalena.  Han ble lenge trent av broren Tomasz, som er bosatt i Norge. Selv om 34 år gamle Lewandowski er blant de mer rutinerte, både i livet og i idretten, regner han seg som fersk på 1500 meter. – Jeg er veldig glad for at de utsatte OL et år. Jeg har medaljer på EM- og VM-medaljer på 1500 meter, men det er fremdeles mye å lære, mener han. Lewandowski var lenge blant verdens beste på 800 meter, og advarer konkurrentene om at farten hans fortsatt er et «ekstremt våpen» han drar nytte av. – Jeg er en typisk konkurranseløper. Det har jeg vist lenge. Jeg har aldri vært den beste under Diamond League, jeg har alltid fokusert på mesterskapene. Der må du være smart, forklarer han om hvorfor han så ofte lykkes når det står om medaljer. Han har blant annet EM-gull på 800 meter og VM-bronse på 1500 meter. I OL regner han med å kjempe om gull. – Jeg tok medalje i VM, og det kommer ikke til å bli noe vanskeligere i OL. Jeg må gjøre jobben min, og det vil være nok til å ta medalje, sier 34-åringen, men presiserer at det er mange tøffe konkurrenter som ønsker det samme. – Det er høye forventninger til Jakob, men han har bevist mange ganger at han er klar. For eksempel da han tok europeisk rekord på 5000 meter i år. Han vet hva han vil, og jeg mener han er har en seier i seg, roser Lewandowski.