Trebarnsmoren Janja Koviazo (37) trodde hun var ute i god tid da hun bestilte passtime til barna. Den økte leveringstiden fører imidlertid til at turen til familien i Slovenia må avlyses. – Veldig trist for barna, sier hun.  Da Janja Koviazo ville fornye barnas pass på Grålum politistasjon i fjor høst, fikk hun beskjed om å vente. Nå får ikke barna hennes reist på familiebesøk i sommer som planlagt.  Koviazo er opprinnelig fra Slovenia, men har bodd i Norge i over 14 år og er norsk statsborger. Hun forteller at barna ikke har sett familien i hjemlandet siden 2017.  – Vi hadde flybilletter i 2020, men fikk ikke reist på grunn av covid. Jeg fornyet passet til min eldste i fjor, og ble da bedt om å vente med de to yngste fordi det var ett år igjen til passene deres gikk ut, sier hun til VG.  Kortere varighet Pass hos barn har kortere varighet enn hos voksne. Det har ført til at svært mange barn har hatt behov for nye pass etter coronapandemien, og ventetiden hos politiet har vært lang. I mars meldte politiet også at leverandøren av pass og ID-kort heller ikke klarer å levere som forventet, grunnet mangel på råvarer. Ukraina-krigen har også ført til ekstra etterspørsel av pass i mange land.  Da 37-åringen bestilte time hos politiet i april, var første ledige 1. juli, med leveringstid på tre til fem uker. Denne uken opplyste imidlertid politiet at leveringstiden vil øke til ti uker.   – Jeg har spart lenge for at vi kunne reise til Slovenia i august når jeg har ferie, men nå viser det seg at barna mine ikke vil få de nye passene i tide. Det betyr at de ikke vil få møte bestemoren sin, som de ikke har sett på fem år, Koviazo. Flere desperate nordmenn har reist timevis til andre steder i landet for å sikre seg en ledig passtime. Koviazo sier at hun ikke visste at det var en mulighet, og at det uansett ikke var et alternativ for henne.  – Ikke politiet sin feil Men hun ønsker ikke å klandre hverken politiet eller leverandøren, som siden mars har hatt problemer med å produsere nok pass. Trebarnsmoren har sett kommentarer på Facebook fra andre nordmenn som mener det er selvforsynt at mange får ferien ødelagt. Det er hun uenig i. – Det er veldig lett å si noe når man ikke har alle fakta på bordet. Ingen av oss kunne forutse at pandemien skulle komme, og ingen kunne forutse at ventetiden skulle bli så lang for både passtime og levering. – Fikk du en påminnelse fra politiet om å fornye passene seks måneder i forveien? – Nei, ikke for barna mine. Og mitt eget pass er fortsatt gyldig. Jeg skjønner jo at jeg selv har et ansvar for å følge med, og det er ikke politiet sin feil at det tar lang tid å få pass levert. Men det er trist at barna mine må betale for det. De er veldig lei seg for at de ikke får blitt med.  Påvirker også nødpass Også Pål Rune Torjussen er frustrert over den lange leveringstiden. Tirsdag reiser han og familien til Spania fra Sola flyplass – med flere nødpass i lommen.  – Da jeg bestilte time i februar, sto det at ventetiden var ti dager. Så da barna mine ikke fikk time før 26. april, tok jeg det for god fisk at passene ville komme i tide, sier han til VG.  – Men da vi kom dit fikk vi beskjed om at leveringstiden var 4–5 uker, og nå har den økt enda mer. Da begynte vi å få panikk.  Produksjonsproblemene påvirker også nødpass. Politiet advarte nylig at man ikke kan belage seg på nødpass for å komme seg på utenlandsferie.  Torjussen klarte å sikre nødpass til barna, til den nette sum av 3600 kroner.  – Det er ikke noe problem å betale gebyret, men av prinsipp synes jeg det er feil når ventetidene er så lange. Men – som mannen i skranken sa – alternativet var jo å ikke kunne reise i det hele tatt.  – Burde dere ha vært tidligere ute med å bestille ordinært pass? – Jeg mener at vi var ute i god tid. Minstemann ble født i september, og det tok en stund før vi fikk personnummeret


På tross av færre coronapasienter på norske sykehus de siste ukene er belastningen på helsevesenet fortsatt stor. Det vil få betydning for om det blir lettelser av de nasjonale coronatiltakene eller ikke, ifølge assisterende helsedirektør Espen Nakstad. Fredag neste uke er utløpsfristen for de gjeldende nasjonale tiltakene. Om det blir lettelser, innskjerpinger eller status quo er det ingen som vet enda.  Administrerende direktør i Helsedirektoratet, Espen Nakstad, peker på situasjonen i helsevesenet på spørsmål om hvorvidt det vil være aktuelt med lettelser.  – Akkurat nå opplever helsevesenet en stor belastning. Det er stor mangel på ansatte i kommunehelsetjenesten. På sykehusene har man redusert operasjonsprogrammet. Mange som skulle ha operasjoner, blir ikke operert, sier han torsdag formiddag.   Han påpeker at dette er situasjonen akkurat nå – før vi vet hvordan innleggelsestallene blir når omikronsmitten øker.  – Det viser at vi ikke har så mye å gå på, sier Nakstad.  Onsdag tangerte Norge ny smitterekord med nye 8385 smittetilfeller, ifølge FHIs ukesrapport. Det er første gang man har registrert over 8000 smittetilfeller i løpet av ett døgn.   Kan en smittetopp være rundt hjørnet, og hva har det å si for pandemihåndtering og tiltak? – Når smittetoppen kommer og hvor høy den blir er det ingen som vet, svarer Nakstad.  Om vi begynner å nærme oss smittetoppen avhenger av flere ting, sier han.  – Som hvor mange som får den tredje vaksinedosen og hvilke tiltak vi har i samfunnet framover som bremser smittespredningen.  Foreløpig ser han ingen tegn til at smittetallene kommer til å stabilisere seg.  – Akkurat nå peker pilene rett til værs i de aller fleste landene i Europa, sier Nakstad og legger til: – Så er det også sånn at når mange har vært syke, og enda flere er vaksinert er det vanskeligere for viruset å spre seg. Da vil denne bølgen etter hvert snu.  Når det blir vet han ikke. Han regner med at kurvene vil fortsette å stige. – Vi frykter at vi vil ha høye smittetall denne vinteren, sier han.  Helsedirektøren bekrefter at coronasertifikat er ett av tiltakene de vurderer før utløpsfristen for de gjeldende nasjonale tiltakene 14. januar.  – Vi jobber med spørsmålene rundt differensiering av tiltak og coronasertifikat knyttet til det. Om det kan ha noe for seg vil avhenge av hvordan beskyttelsen vil være etter hvert mot omikron, og hvor mange som vil være uvaksinert i Norge i forhold til de vaksinerte, sier Nakstad.     Før Helsedepartementet eventuelt anbefaler å gjeninnføre coronasertifikat, vil de innhente erfaringer fra andre land. – Coronasertifikat akkurat nå er kanskje ikke så godt egnet til å hindre smittespredning. Kanskje er det bedre egnet til å beskytte de uvaksinerte og forhindre at de legges inn på sykehus med alvorlig sykdom, sier Nakstad  Omikron har tatt over som den dominerende varianten av coronaviruset i Norge. FHIs ukesrapport viser at 68 % av analyserte prøver er omikron. På tross av ny smitterekord har det vært færre innleggelser med corona på norske sykehus. Onsdag var det 306 coronapasienter på norske sykehus. Av disse lå 87 på intensivavdeling, hvorav 65 på respirator. Det er 77 færre enn under innleggelsestoppen 17. desember 2021, da det lå 383 coronapasienter på norske sykehus.

Om smitterekorden:  - Ikke så mye å gå på


OBERSTDORF (VG) Onsdag gjennomførte sprinterne den siste treningen før VM-åpningen. Deretter bestemte arrangøren seg plutselig for å salte løypen. Nå venter klink is løperne.  Knut Nystad var smøresjef for Norge i mange år og var sjef under kaos-dagene under varme forhold i Sotsji-OL i 2014. Han krysser fingrene for at salting blir bra.  – Vi får håpe det ikke blir så hardt at det blir farlig, sier Nystad.  Han forklarer at forholdene om saltingen blir gjort korrekt, så blir det klink is.  – De må stole på at dette blir gjort på en trygg og god måte. Men det blir tøft, det er bare for folk å finne klink is og prøve, sier Nystad.  For sprint er høy fart, tette løp og svinger. Nystad håper de får testet løypene skikkelig.  – Med og uten salting er to vidt forskjellige løp. Det er fra løst til steinhard is. Men det kommer til å bli mer rettferdig. I en ideell verden får løpere, smørere og støtteapparat tid til å forberede seg og teste, sier Nystad til VG.  Han vil ikke dra noen paralleller til Sotsji. Han mener det norske støtteapparatet er godt kjent i Mellom-Europa.  – Dette er marginal sport. Bommer man litt på struktur eller smurning, så kan nesten helt perfekte ski bli helt tragedie, sier Nystad.  Den tidligere smøresjefen mener testing av skiene er avgjørende. Prologene starter klokken 09 torsdag morgen. De norske smørerne vil trolig være på plass på stadion for å teste ski allerede klokken 05.00 torsdag morgen.  – De beste nasjonene har superkompetente team, men skal man lykkes må man ha tilgang i løypa for å teste skiene i sol og skygge. Uten nok testing kan det bli litt tilfeldigheter, sier Nystad.  Lignet slush  Da VG overvar onsdagens trening, gikk Johannes Høsflot Klæbo (24), Maiken Caspersen Falla (30) og de andre løperne i partier hvor konsistensen på snøen lignet hvit slush. Rundt 15 meldte varmegrader på stadion under torsdagens VM-premiere gjør at arrangøren nå tar grep og salter hele løypen. – Det som er med salting, er at det har så ekstremt mye å si at det må gjøres riktig for at det skal holde. Dårlig salting som går i oppløsning er verre enn noe annet, men de hadde ikke annet valg enn å gjøre noe med forholdene, sier den norske smøresjefen Stein Olav Snesrud til VG. I denne videoen forteller Russlands langrennstrener hvor han tror sprinten avgjøres:  Plutselig Langrennssjef Espen Bjervig forteller at avgjørelsen kommer brått på, etter at samtlige løpere har trent i løyper uten salt de siste dagene. – Dette ble kastet på oss, men vi må bare forholde oss til det. Vi har fått testet  ski både da det har vært fast om morgenen og løst på dagen, sier Bjervig til VG. Men ingen har fått testet med salt under skiene, opplyser smøresjefen. – Det er mange forandringer her. Først endrer de starttidspunkt og så skal det saltes. Det meste endres i siste liten. Det er slik de opererer, tydeligvis. Men vi skal i alle fall ikke være dårligere forberedt enn andre, sier Snesrud. Kan bli dramatisk Bjervig er usikker på om løypene vil holde seg gjennom hele sprinten.  – Nå skal det bli fast rundt hele løypen, men det spørs om saltet bærer hele dagen. Hvis man først tråkker gjennom saltet, blir det veldig løst igjen, sier Bjervig. – Hvilken type konkurranse ser du for deg nå - ligger det an til å bli mer dramatisk? – Er det ikke alltid ganske dramatisk i sprintene? Det er en løype med tøffe motbakker og krappe svinger. Det kommer til å bli tette dueller, høy fart og veldig spennende. Faren til tittelforsvarer Johannes Høsflot Klæbo, Håkon Klæbo, er på Skeikampen. Han regner med at arrangør og jury gjør det de kan for å sørge for så gode og jevne forhold som mulig for løperne i Oberstdorf.  – Nå er det bare for smørere og løpere å tilpasse seg de forholdene som er


Nye videoer avslører flere skremmende detaljer fra Donald Trump-tilhengernes angrep på Kongressen. I en av dem roper en mann etter lederen for Representantenes hus, demokratenes Nancy Pelosi.  Nettstedet ProPublica har fått tilsendt rundt 500 videoer som ble postet på det sosiale mediet Parler av flere Trump-tilhengere under angrepet på Kongressen i Washington D.C. 6. januar. Videoene gir et enda tydeligere bilde av det som skjedde i de rundt tre timene de var inne i Kongressen. «Kan jeg snakke med Pelosi? Ja, vi kommer, bitch. Mike Pence? Vi kommer etter deg også, jævla forræder», sier én av dem mens han snakker inn i et telefonrør i en av gangene i landets nasjonalforsamling. Mannens identitet er ikke kjent.  Fikk du med deg? Mann ville skyte Pelosi, ifølge rettsdokumenter  «I dag skal jeg se det» Andre videoer viser inntrengere som nærmest oppfører seg som turister. «Alle disse jævla årene jeg ikke kunne se dette. I dag skal jeg se det!», sier én, tilsynelatende uvitende om at bygningen normalt er åpen for publikum. De stormet Kongressen: QAnon-sjaman og våpenfanatiker I et annet klipp kan du høre en kvinne på utsiden protestere høylytt da en mann slår inn et vindu inn til bygningen. Denne onsdagen var politikerne i både Representantenes hus og Senatet opptatt med å godkjenne valgresultatet – til stor frustrasjon for enkelte Trump-tilhengere som har latt seg overbevise av Trump og hans leir om at Joe Biden egentlig ikke vant det amerikanske presidentvalget. Stor del av etterforskningen Digitale videoer og bilder fra innsiden av kongressbygningen utgjør store deler av bevismaterialet som politiet nå går gjennom etter hendelsene, melder CNN. FBIs feltkontor i Washington D.C. sier til kanalen at de har mottatt 200.000 tips med digital dokumentering. Mange av menneskene som deltok i stormingen, står selv bak videoklippene.  Ifølge Ifølge New York Times har etterforskningen de siste dagene sentrert seg mer og mer i retning høyreekstreme militsgrupper.  Flere personer knyttet gruppene Oath Keepers og Three Percenters er blitt pågrepet de siste dagene, skriver NTB. Lurte mobben bort fra kongressmedlemmer Blant videoene ProPublica har fått tilgang til kan man også se en video av folkemengdens møte med politimannen Eugene Goodman.  Politimannen fikk dem med seg vekk fra der representantene i Kongressen oppholdt seg – og kan dermed ha forhindret at flere menneskeliv gikk tapt. Fem personer døde under angrepet på Kongressen. «Disse folkene har ingen våpen», roper en av inntrengerne idet han er med på å presse Goodman bakover. «Dra dem ut etter håret» Mange av inntrengerne gir i videoene uttrykk for at de ville ha tak i den demokratiske lederen i Representantenes hus Nancy Pelosi og visepresident Mike Pence.  «Heng Mike Pence» ble ropt i minst en av videoene som er publisert. I opptakene kan du høre folk rope: «Hvor er de jævla forræderne? Dra dem ut etter håret» og «Hvor er møtet hen? Hvor teller de disse jævla stemmene?».  Pelosi hadde dette å si til demonstrantene etter stormingen: I noen av videoene kan man også se hvor vanskelig det var for Kongresspolitiet å stå imot mobben alene. Et vitne forteller om den fatale skytingen av Ashli Babbit, uten å nevne at Babbit var i ferd med å storme inn gjennom en dør. – De nektet i cirka fem minutter å frakte henne ned trappen ... De skjøt henne gjennom vinduet, sier mannen i videoen, mens han viser fram bilder han har tatt med mobiltelefonen. I en video fra innsiden av bygningen kan man se et tosifret antall inntrengere i et mindre rom. «Ikke knus noe», sier én av dem. «Det er ikke derfor vi er her», sier en annen. Videoene viser også hvem som var blant opprørerne – de fleste av dem ser ut til ha vært hvite menn. Samtidig kan man se og høre flere kvinner, både yngre og eldre. En ung kvinne ser mobben storme den nedre veggen til kongressbygningen. «De klatrer opp veggen! Jeg skulle ønske jeg kunne gjort det – jeg tok ikke med meg skoene for å gjøre det», sier hun til dem rundt seg

«Vi kommer etter deg også, jævla forræder»


Britiske Aiden Aslin var dømt til døden etter at han ble tatt av russiske styrker under slaget om Mariupol. Nå er han og over 250 andre krigsfanger løslatt – i bytte med en høyprofilert Putin-alliert. – Vi er nå ute av faresonen og på vei hjem til våre familier, sier Aiden Aslin til mobilkameraet han holder opp om bord på et fly natt til fredag. Det korte klippet er lagt ut på Aslins Instragram-konto. Mange som kjenner den 28 år gamle briten fra Newark i Nottinghamshire var usikre på om de noen gang ville se ham igjen. I april, under det blodige slaget om Mariupol, sørøst i Ukraina, ble han og en annen brite, Shaun Pinner (48), tatt til fange av russisk-styrte separatister.  Idet de la ned våpnene ble de krigsfanger i den selverklærte russisk-styrte utbryterrepublikken i Donetsk. 270 krigsfanger løslatt I juni kom nyheten om at de to, sammen med en marokkansk fremmedkriger ble dømt til døden av en domstol i Donetsk. Hverken utbryterrepublikken eller domstolen er blitt anerkjent internasjonalt. Donetsk er i en del av Ukraina, men har vært kontrollert av russiskstyrte separatister siden 2014. Domstolen i Donetsk mente på sin side at krigsfangene var «leiesoldater», og at de dermed kunne dømmes til den strengeste straff i utbryterrepublikken. Det russiske nyhetsbyrået RIA skrev at mennene sannsynligvis vil skytes. VG var gjennom sommeren i kontakt med flere som kjenner Aslin, som fryktet det verste. Torsdag kveld kom ukrainske myndigheter med oppsiktsvekkende nyheter: Ukraina og Russland har med hjelp fra Tyrkia utvekslet til sammen 270 krigsfanger, inkludert ti utenlandske krigsfanger. Fangeutvekslingen skal være den største mellom partene siden Russland invaderte Ukraina i slutten av februar, skriver NTB. Fem av disse ti krigsfangene kommer fra Storbritannia, og to kommer fra USA. I tillegg kommer én fra Sverige, én fra Marokko og én fra Kroatia. De ti utenlandske krigsfangene ble sendt fra Russland til Saudi-Arabia. Aslin har også publisert bilder av seg etter ankomsten til Saudi-Arabia. Byttet med Putin-venn I bytte med de 270 krigsfangene på ukrainsk side, har Russland fått 55 krigsfanger.  Blant dem den tidligere ukrainske prorussiske politikeren Viktor Medvedtsjuk, som er alliert av Russlands president Vladimir Putin. Etter at han ble pågrepet i Ukraina i april ble han anklaget for høyforræderi.  Medvedtsjuk er en nær alliert av Putin, som skal være gudfaren til Medvedtsjuk yngste datter. Ifølge The Washington Post strekker forholdet mellom Putin og Medvedtsjuk seg 20 år tilbake. Medvedtsjuk har siden 2018 ledet det største russiskvennlige partiet «Opposisjonsplattformen – For livet» i Ukraina. Medvedtsjuk har selv nektet for at partiet er prorussisk. Kommandører fra stålverket løslatt Zelensky sa også natt til torsdag, ifølge NTB, at fem kommandører, blant dem ledere i Azov-brigaden som forsvarte Azovstal-stålverket i havnebyen Mariupol i flere uker, er blitt sendt til Tyrkia som del av utvekslingsavtalen.  Det inkluderer Denys Prokopenko, kommandøren som ledet forsvaret i stålverket. I mai sa Prokopenkos kone i et større intervju med VG: – Jeg vet ikke hvordan jeg skal leve hvis dette ender med tragedie. De løslatte krigsfangene blir værende i Tyrkia, der de er i sikkerhet, til krigen avsluttes, ifølge Zelensky.


Den internasjonale straffedomstolen (ICC) har utstedt en arrestordre på Russlands president Vladimir Putin. USAs president støtter avgjørelsen.  – En historisk avgjørelse som er starten på et historisk ansvar, sier Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj. Den internasjonale straffedomstolen (ICC) har utstedt en arrestordre på Russlands president Vladimir Putin og  Maria Lvova-Belova, som er Russlands kommissær for barnerettigheter.  – Mitt kontor har identifisert minst hundre barn tatt fra barnehjem. Mange av disse barna har siden blitt gitt bort til adopsjon i Den russiske føderasjon, sier ICCs sjefsaktor Karim Khan, ifølge Reuters. – Dette er et første, konkret steg, sier Khan om arrestordrene. Natt til lørdag melder Reuters at USAs president Joe Biden mener ICCs sin beslutning er berettiget.  USA anerkjenner ikke ICC, men Biden sier likevel at de har en sterk sak. Han gjentar uttalelsene sine om at Putin er skyldig i krigsforbrytelser.  I en pressemelding fra ICC viser de til anklager mot Putin om at han skal ha deltatt i den ulovlige deportasjonen av barn fra okkuperte områder av Ukraina til Russland.  – Det er rimelig grunnlag for å tro at begge de mistenkte bærer et ansvar for krigsforbrytelsen det er å ulovlig deportere folk og den ulovlige overføringen av folk fra okkuperte områder i Ukraina til Den russiske føderasjon, skriver ICC. – Jeg takker Karim Khan og hans aktorat og den Den internasjonale straffedomstolen, og alle rundt verden som hjelper oss å kjempe for rettferdighet. Takknemlig for viljen til å virkelig holde de skyldige til ansvar, sier Zelenskyj. Arrestordrene er i all hovedsak symbolske, da Russland ikke anerkjenner ICC. The New York Times skriver at sannsynligheten for en rettssak mens Putin sitter ved makten fremstår smal, da ICC ikke kan behandle anklager mot noen som ikke er til stede. ICCs president Piotr Hofmanski understreker at det nå er opp til verdenssamfunnet å følge opp arrestordren og foreta pågripelser, noe domstolen ikke har mulighet til å gjøre. – ICC gjør sitt som domstol. Dommerne utsteder arrestordrer. Håndhevelsen forutsetter internasjonalt samarbeid, sier han. Putin er det tredje statsoverhodet som har fått en arrestordre fra ICC samtidig som han er sittende statsleder, noensinne.  Det er ikke alltid det systemet fungerer, skriver The New York Times, og viser til Sudans tidligere president Omar Hassan al-Bashir, som har hatt en utestående arrestordre på seg i mange år. Sør-Afrika nektet å pågripe ham da han besøkte landet i 2015, fordi han fortsatt var en statsleder, ifølge The Guardian. ICC har opp gjennom årene utstedt arrestordre på 38 personer, skriver NTB. 21 av dem er pågrepet og stilt for retten og 14 er fortsatt på frifot. Fem saker er henlagt fordi de etterlyste døde. – Ingen betydning – Avgjørelsen til Den internasjonale straffedomstolen har ingen betydning for vårt land, inkludert fra et juridisk standpunkt, sier talsperson ved det russiske utenriksdepartemenet Maria Zakharova. Lvova-Belova sier til det russiske, statsstyrte nyhetsbyrået RIA at arrestordren på henne er en anerkjennelse.  – Det er flott at ICC verdsetter arbeidet som gjøres for å hjelpe barna i dette landet, sier hun. Ifølge Reuters fortalte hun selv forrige måned at hun hadde «adoptert» et barn fra den ukrainske byen Mariupol, som er under russisk kontroll. Applauderer avgjørelsen – Verden har mottatt et signal om at det russiske regimet er kriminelt og at dets ledelse og håndlangere vil bli holdt ansvarlige, sier Andrij Kostin, Ukrainas riksadvokat.  Kostin er optimistisk, og skriver på Twitter at Putin nå bil bli arrestert og overgitt til ICC dersom han forlater Russland. – Dette er en historisk beslutning for Ukraina og for det internasjonale rettssystemet, sier han. På Twitter skriver Dmytro Kuleba, Ukrainas utenriksmininister, at han applauderer avgjørelsen om å utstede arrestordre på Putin og Lvova-Belova.  – Internasjonale kriminelle vil holdes ansvarlig for å stjele barn og andre intensjonale forbrytelser, skriver han på Twitter.  – Dette er en stor dag for de mange ofrene av kriminalitet begått av russiske styrker i Ukraina siden 2014


Nick Offerman (51) og Megan Mullaly (63) ledet Spirit Awards i Los Angeles søndag. De var ikke alene om å vie Ukraina oppmerksomhet. – Jeg tror vi snakker for alle her når vi sier at vi håper på en rask og fredelig løsning. Spesifikt – fuck off og dra hjem, Putin, uttalte Nick Offerman på scenen ifølge TMZ. Sammen med skuespillerkona Megan Mullaly hadde han oppdraget med å være vertskap for filmprisutdelingen. – La oss alle gi en felles hilsen til Putin, fortsatte Offerman, hvorpå han og Mullaly viste finger’n. Filmskribent Ryan Adams (45) deler dette bildet på Twitter, der filmstjernen Kristen Stewart (31) tar vertskapet på ordet: «Lagrer dette for fremtidig bruk», skriver Adams under bildet. Han gir seg ikke med det, men fortetter å gni det inn: «Dette fortjener å bli zoomet inn høyoppløselig», skriver han under en ny versjon av det samme bildet. Kristen Stewart, som er æresmedlem i styret til Spirit Awards, entret senere podiet med verbalt budskap. Hun skulle dele ut pris, men brukte anledningen til å vise sin støtte til Ukraina. Dette var tydeligvis planlagt, for storskjermen bak henne lyste brått opp i blått og gult, fargene til det ukrainske flagget. – De risikerer livene sine. Vi står opp for de hundre tusener med mennesker som flykter fra denne krigen, både ukrainere og alle andre nasjonaliteter som blir frarøvet en trygg havn, sa Stewart, ifølge USA Today. Hollywood Reporter har ramset opp alle som vant priser i løpet av kvelden, deriblant filmen «The Lost Daughter», regissør Maggie Gyllenhaal (44), skuespiller Taylour Paige (31) og skuespiller Simon Rex (47). Rettelse: I den første versjonen av artikkelen kom VG i skade for å forveksle Ryan Adams og Ryan Reynolds. Feilen ble rettet kl 10.34.


Det olympiske knefallet for russiske interesser er nær komplett. At Jelena Välbe møter kritikk med boikott, føyer seg inn i rekken av lekenes parodiske sider. Mye var symboltungt over åpningen av OL i Beijing.  Én ting var at en utøver som tilhører en forfulgt minoritet ble brukt som en politisk brikke i et pr-show. Like interessant var plasseringen av Vladimir Putin på æresplass. Det er den endelige manifestasjonen på hvor billig Russland har sluppet unna det organiserte bedrageriet. «Straffen» står overhodet ikke i forhold til svindelens omfang. Med et mulig unntak for DDR-tiden, har verden aldri sett i nærheten av et så systematisk dopingprogram som det russerne stod bak. Det kulminerte med begrageriet i Sotsji, og burde ha medført at internasjonal idrettsledelse virkelig statuerte et eksempel. I stedet har reaksjonen blitt mer og mer utvannet. I Kina virker det knapt som om noen bryr seg lenger.  Det er jo bare en tullestraff at russerne må representere «den russiske olympiske komité», og at de spiller kjent russisk musikk i stedet for nasjonalsangen.  Det minste russiske ledere må tåle, er en kritisk debatt om hvorfor de fikk slippe så lett inn i varmen igjen, etter at systemet hadde snytt utallige rene utøvere for gull og glitter. Jelena Välbe og andre har vært påfallende lite villige til å snakke om det som skjedde opp mot Sotsji.  Det er også verdt å nevne at Russland aldri har erkjent de godt dokumenterte forholdene. Attpåtil ble bevismateriale manipulert og ødelagt. At russiske utøvere i det hele tatt får være med i disse lekene, er noe det er høyst legitimt å problematisere. Det har NRKs dyktige kommentator gjort.  Reaksjonen fra den russiske skipresidenten er rett og slett toppen av frekkhet. Hun burde være riktig så ydmyk på vegne av det russiske systemet, men velger samtidig et frontalangrep. Det er spesielt, for å ty til et understatement. Det er vanskelige avveininger i Russland-saken. Et helt organisert system  ble avslørt for juks. Fra toppen ble det aldri tatt de nødvendige grepene for å erkjenne, beklage og etterkomme kravene fra Verdens antidopingbyrå (WADA).  Da er spørsmålet hvor mye og hvor lenge vi kan kreve at juks på systemnivå skal straffes, også når det rammer uskyldige individer med russisk pass. Det er ikke til å unngå at det oppstår ofre i denne saken, men unnfallenheten fra både idrettens ledere og domsapparat gjør at jukset langt på vei lønte seg. Det må det være all grunn til å stille spørsmål ved. Dessverre er det i dag altfor få fra innsiden av idretten som problematiserer temaet. Det er litt rart, sett opp mot hvor mange som ble rammet. Ble lysten til å fokusere på idrettsglede og de positive sidene så sterk at korttidsminnet overtok litt for fort? Vi har sett råsterke russiske prestasjoner, og «komiteens» langrennsløpere fortjener både gullet og sølvet på 30-kilometeren.  Ingen har beskyldt Aleksandr Bolsjunov eller Denis Spitsov for å ha dopet seg. Men både de og lederne deres må tåle at det problematiseres om det er riktig at de fikk stille til start.  Det er ikke et angrep på dem som individer, men handler om det ekstremt omfattende fusket på overordnet nivå, som Russland ALDRI har bidratt til å rydde ordentlig opp i. Vi kan gjerne ha diskusjoner om lengden på straffer, proporsjonalitet overfor individer og hva som burde vært påkrevd for å åpne døren igjen. Men når vi ser den tannløse håndteringen, må det være lov til å reagere. Å gå under et annet flagg og høre på litt annen musikk, mens landets mektige mann får skinne under OL-åpningen, blir jo i sum en vits av en «utestengelse».  Det minste vi kan kreve at Jelena Välbe & co tåler å bli konfrontert med legitime spørsmål om forholdet mellom forbrytelse og straff. Det temaet har vel forresten russisk opprinnelse.


27 år etter at Nirvana-legenden døde, letter FBI på sløret. Kurt Cobain ville nå vært 54 år, om han fortsatt var i live. 5. april 1994 tok han sitt eget liv – 27 år gammel. Men ikke alle slo seg til ro med at den berømte rockerebellen gjorde det. Nå gir FBI innsyn i ti sider med dokumenter tilknyttet dødsfallet.  Til nå har disse papirene vært skjult for offentligheten. FBI gjorde heller ikke noe nummer ut av det da de i april valgte å offentliggjøre papirene. Musikkmagasinet Rolling Stone var de første til å fange dem opp, men FBI har ikke besvart bladets henvendelser med spørsmål om «hvorfor akkurat nå». Hevder han ble drept Det er spesielt to brev med konspirasjonsteorier som skiller seg ut. Brevene går ut på at tipsere, som er anonymisert, mente Cobain ble drept, og at han ikke selv valgte å forlate livet. «Millioner av fans der ute krever svar på alt det inkonsekvente rundt hans død», skal det ha stått i det ene brevet fra 1994. «Dette bekymrer meg mest fordi det befinner seg en person der ute, som har begått drap», lyder det i det andre, datert så sent som 2007. Avsenderen, som viser til angivelige bevis, kritiserer der politiet for aldri å ha satt i gang «en seriøs etterforskning». FBI viser også frem sine egne skriftlige svar til tipserne, nemlig at de «verdsetter initiativet basert på bekymring». Det er to ulike personer i FBI som har besvart de to brevene. De forklarer videre at drapsetterforskning som regel iverksettes lokalt eller på delstatsnivå, og at FBI – basert på brevene de har mottatt – ikke finner noen grunn til å sette i gang en føderal gransking. De offentliggjorte dokumentene inneholder også telefaks-henvendelser til FBI i 1997 fra Cosgrove/Meurer Productions, det L.A.-baserte dokumentarselskapet bak TV-serien «Unsolved Mysteries (Uløste mysterier)».  TV-selskapet hevder at en navngitt privatdetektiv, tidligere politimann, mistenker at politiet handlet forhastet da de konkluderte med selvdrap. Cobains død ble også tema i en episode av dokuserien i 1997, da med fokus på alle teoriene.  Terry Meurer, sjef og grunnlegger av TV-selskapet, opplyser til Rolling Stone at det er helt vanlig prosedyre for dem å rette henvendelser til FBI i forbindelse med sakene de dokumenterer. – Så dette er et eksempel på en typisk kommunikasjon, sier han om Cobain-faksen. Amerikansk politi var raskt ute med å fastslå at Cobain tok sitt eget liv. Bare én måned tidligere skal ha forsøkt det samme på et hotellrom i Italia. Cobain etterlot seg kona Courtney Love (56) og deres datter Frances Bean (28), som bare var ett år faren døde. Rettelse: VG skrev først at Cobain døde 8. april 1994. Rett dato er 5. april 1994. Feilen ble rettet kl. 22.09.


(Manchester United – Villarreal 2–1) En overtidsscoring fra Cristiano Ronaldo sørget for en svært viktig seier for Ole Gunnar Solskjær (48) og Manchester United. Nordmannens bytter viste seg å ha en svært viktig rolle.  Det siste kvarteret gjorde Manchester United fire bytter i jakten på den avgjørende scoringen. Paul Pogba, Jadon Sancho, Alex Telles og Mason Greenwood ble alle byttet ut, mens Nemanja Matic, Edinson Cavani, Fred og Jesse Lingard kom inn.  For to uker siden var det nettopp Lingard som forærte Young Boys-seieren i den første gruppespillkampen i Champions League. Onsdag hadde han også den målgivende pasningen, men denne gangen til Cristiano Ronaldo. I forkant var det Fred som slo innlegget, mens Cavani var involvert like før.  – Du må rose Ole Gunnar Solskjær. Byttene endret kampen og gjorde at United fikk initiativet i kampen. Jeg ble overrasket over byttet av Pogba, men jeg synes Matic kom inn og kontrollerte midtbanen, sier den tidligere irske landslagsspilleren og BBCs fotballekspert Clinton Morrison.  – Matic og Lingard gjorde begge det veldig bra etter at de kom innpå. Selv Fred på venstrebacken fungerte med det innlegget. Cavani energisk også, vi må se mer til ham. Solskjær gjorde det rett med byttene i kveld, skriver Dominic Booth i Manchester Evening News.  – Ole Gunnar Solskjær får mye kritikk når er for sen med byttene, men i kveld fortjener han skryt for å ha truffet, skriver Rich Fay i Manchester Evening News.  – Jesse var trolig ikke fornøyd med å spille mer, men han kommer inn og påvirker kampen. Det er det du gjør som innbytter i denne klubben, sier Solskjær til BT Sport.  Tidligere Manchester United-spiss Michael Owen sier i studioet til BT Sport at Manchester United i litt for stor grad lener seg på enkeltmannsprestasjoner, men: – I de siste ti minuttene, føltes det mer ut som et lag. De var mye bedre, sier Owen.  – Hele laget vil være i hundre inne i garderoben i kveld og det er slike øyeblikk som kan definere en sesong, sier tidligere Manchester United-spiller Owen Hargreaves. Ole Gunnar Solskjær har flere ganger tidligere i løpet av perioden som Manchester United-manager fått hard kritikk for manglende bytter. Da Manchester United tapte forrige sesongs Europa League-finale mot nettopp Villarreal, var det etter at Manchester United mistet overtaket i kampen i ekstraomgangene.  Da Manchester United tapte mot Young Boys for to uker siden, var Peter Schmeichel blant dem som var kritiske til Solskjærs bytter, den gang at han byttet ut Cristiano Ronaldo for Jesse Lingard og at franskmannen Anthony Martial kom inn mot slutten av kampen.  – Vi som fans ønsker å ha Ronaldo på banen, uansett om de har en mann utvist. Hvis han får ballen, så kan han få noe til å skje, sa Schmeichel ifølge Daily Mail.  Mot Villarreal fikk Ronaldo virkelig «noe til å skje» mot slutten.


Hailey Bieber (25) mener hun har fått skylden for at det ble slutt mellom Justin Bieber (28) og Selena Gomez (30). Justin Biebers modellkone fikk stor oppmerksomhet da hun lot seg intervjue i podkasten «Call Her Daddy» tidligere denne uken.  I over en time brettet Hayley Bieber ut forholdet med popikonet – og for aller første gang kommenterte – og avviste – hun alle ryktene om hvorvidt hun «stjal» Justin fra popstjernen Selena. Hailey snakket ut om hvor tungt det har vært å få hat fra Selenas fans, og at hun har gått i terapi. – Avskyelig Torsdag kveld norsk tid kom Selena på banen. Uten å nevne hverken Haileys eller Justins navn, gikk Selena live på TikTok med et kortfattet, men tydelig budskap.  Selenas uttalelser tolkes som en direkte respons på alle hatmeldinger Hailey har mottatt i årevis, og som Hailey beskrev i podkasten. – Jeg tror at noen av de tingene jeg helst skulle unnlatt å være gjort oppmerksom på, er ondsinnet og avskyelig. Og det er ikke rettferdig. Ingen skal noensinne bli snakket til på den måten jeg har sett, uttalte Selena. ELLE er blant mediene som siterer fra livesendingen. Sangeren og skuespilleren la til at hun synes det er «ironisk» at hun nå har lansert noe som handler om vennlige ord, og sikter til sin nye sminkekolleksjon Rare Beauty’s Kind Words. – For det er akkurat det jeg ønsker. Rett og slett. Hvis du støtter Rare, kan jeg ikke få takket deg nok. Men du vet at du samtidig representerer hva det står for, og ord betyr noe. Selena, som har over 43 millioner følgere på TikTok, la til at hun håper at folk skjønner at «dette er viktigere enn alt annet». – Tusen takk for at dere hørte på meg, sa 30-åringen og presiserte at hun «setter pris på all kjærlighet». Hailey fortalte i podkasten at hun og Selena har snakket sammen – også etter at hun og Justin giftet seg for fire år siden. – Skylder meg ingenting Podkastvertinne Alex Cooper (28) spurte Hailey om hun har ønsket at Selena selv skal ta til motmæle mot egne fans og forklare at situasjonen ikke var sånn som mange har antatt, nemlig at Hailey innledet et forhold til Justin mens han var sammen med Selena. Hailey svarte at «det selvsagt hadde vært fint», men at det ikke var noe hun forventet. – Hun skylder meg ingenting, sa Hailey – som forsikret at hun har stor respekt for ektemannens eks. Justin var sammen med Selena fra 2011 til 2018. Sammen skapte de store overskrifter med sitt turbulente «av og på»-forhold. Det kom som en stor overraskelse på Bieber-fansen da han i 2018 giftet seg med Hailey, som da het Baldwin til etternavn. Tilbakeblikk på da 16 år gamle Justin og 18 år gamle Selena første gang viste seg sammen offentlig som par for 11 år siden:


ULLEVAAL STADION (VG) De forventet en krigersk viking, men har blitt servert lagets kanskje viktigste offensive spiller. Norwich-fansen er fra seg av begeistring over Mathias Normann (25). – Hvis det hadde blitt holdt en avstemning om sesongens beste Norwich-spiller nå, er jeg sikker på at Normann ville vunnet, sier fotballkommentator for BBC, Chris Goreham, til VG. En glitrende sesongstart ble fulgt opp med en flott soloscoring da Norwich tok sin første seier for sesongen. – Det var utrolig godt. Jeg har hatt noen forsøk før det, og dette var egentlig den dårligste avslutningen, men jeg tar den med et smil, sier Normann – og holder ord med et stort glis om munnen. Etterpå uttalte Brentford-manager Thomas Frank at hans eget lag startet veldig bra og skapte sjanser, men «så ble Mathias Normann plutselig Messi, løp gjennom fem spillere og satte ballen i mål». Akkurat det imponerer ikke Ståle Solbakken: Vinnermentalitet Mathias Normann har blitt en nøkkelfigur på den norske midtbanen – akkurat slik han er for sin engelske klubb. Norwich sliter tungt i bunnen av Premier League, men for fansen har Normann vært et sårt trengt lyspunkt og en publikumsfavoritt. – Det er nok på grunn av vinnermentaliten min og det jeg har prestert. Det er selvfølgelig hyggelig å høre og hvis man gjør fansen fornøyd, så gjør man i hvert fall noe riktig, sier Normann selv da han blir spurt om populariteten blant fansen. Også tidligere landslagssjef Lars Lagerbäck har sammenlignet Normann med Messi: Kampsport I sommer mistet klubben tre sentrale midtbanespillere – blant andre norske Alexander Tettey. Goreham tror fansen har blitt blåst av banen av 25-åringens kvaliteter. – Behovet for en defensiv midtbanespiller, som kunne vinne tilbake ballen, var stort. Normann har virkelig imponert med taklingene sine, men han er mye mer dynamisk enn fansen hadde forventet, sier Goreham og trekker frem Normanns skuddvilje. – Han har en veldig bra innstilling om at fotball er en kampsport. Når han er på sitt beste har han en positiv arroganse i måten han spiller på. Og så ser han ofte etter en gjennombruddspasning før han ser etter den sikre pasningen. Det er alltid godt å ha en spiller som ser den lange pasningen først, sier landslagssjef Ståle Solbakken. Tall fra statistikkbyrået Opta viser at Normann er blant Norwichs beste spillere på en rekke offensive parametre: Med driblinger, pasninger og avslutninger er Normann en angrepstrussel i tillegg til en defensiv ryddegutt. – Normann har løst oppgaven med stil og bravur og gitt Norwich litt ekstra energi. Prestasjonen ga Normann er plass på ukens lag hos BBC. Også tidenes toppscorer i Premier League, Alan Shearer, plukket ut Normann til sin ellever. – Midtbanespilleren har vært et lyspunkt for Norwich denne sesong og inspirerte laget til deres første seier med en fantastisk åpningsscoring, skriver Shearer.


Etterforskningen har avslørt store sikkerhetsbrudd etter at seksårige Wongel Estifanos falt i døden på en attraksjon i Glenwood Caverns Adventure Park i USA. Estifanos døde etter å ha prøvd attraksjonen The Haunted Mine Drop, hvor deltakerne slippes i fritt fall ned 30 meter inne i fjellet Iron Mountain mens de sitter i en vogn. Ulykken skjedde tidligere i måneden, og nå er etterforskningen for å finne ut hva som skjedde ferdig. Den avslører store sikkerhetsbrudd. Ifølge ABC var jenta aldri fastspent med sikkerhetsbelte, og to medarbeidere unngikk å få det med seg selv etter at det ble advart om et problem med sikkerhetsbelte på en monitor. Dermed ble attraksjonen satt i gang, fritt fall i bekmørket inne i fjellet. Etterforskere fra Colorado Division of Oil and Public Safety har gjennomgått videomateriale og rutiner. De fant ut at jenta satt på en plass som tidligere hadde vært ledig hvor begge setebeltene var festet. Hun hadde satt seg over de festede setebeltene, og holdt kun en løs ende over fanget. Operatøren merket dermed ikke at hennes belte ikke var korrekt plassert og festet over fanget. At det var en feil med et av setebeltene på Wongels rad ble fanget opp på et kontrollpanel.  Det indikerte at setebeltet ikke var løst ut korrekt etter forrige tur, ifølge rapporten. Operatøren hadde flere ganger gått tilbake og sjekket setebeltet og festet det, men trodde ikke på feilmeldingen fordi de var sikre på at setebeltet var «restartet» fra forrige tur. Mangelfull opplæring En annen operatør løste ut alle setebeltene manuelt for å rette feilen i kontrollsystemet uten at passasjerene gikk ut av vognen.  Seksåringen var ikke festet som hun skulle og falt dermed ut av setet og ned til bunnen. Rapporten retter også kritikk mot operatørenes mangelfulle opplæring og produsentens brukermanual. Attraksjonen er nå stengt, og videre planer er ikke bestemt.  Parkens grunnlegger Steve Beckley uttalte at sikkerheten er stedets førsteprioritet. Han sier også at attraksjonen har kjørt ti millioner turer siden den åpnet for 15 år siden. Han sier de samarbeider med myndighetene.  – Mer enn noe annet vil vi at Estifanos’ familie skal vite hvor utrolig lei oss vi er og hvor engasjerte vi er for å forsikre alle om at dette aldri skal skje igjen.  Jentas familie planlegger å saksøke fornøyelsesparken ifølge deres advokat Dan Caplis.  De har i en uttalelse ifølge CBS skrevet at fornøyelsesparken er 100 prosent ansvarlig for at alle fester setebeltet på hver runde.  De refererer til ulykkesrapporten hvor det står at «det ikke kan forventes at passasjerene skal vite hvordan sikkerhetsforanstaltningene for attraksjonen virker».  Familien ønsker også at flere som har opplevd problemer med attraksjonen står fram. De refererer til en e-post fra en kunde, som er nevnt i rapporten.  Denne meldte i 2019 fra om at operatøren ikke hadde festet setebeltet før attraksjonen startet. Selv etter at kunden korrekt påpekte at denne ikke hadde fått festet setebeltet, så insisterte operatøren på at vedkommende var trygg.

Setebelte ikke festet:  Seksåring døde i fornøyelsespark


– Det er hverken en anerkjennelse eller fordømmelse, sier generalsekretæren i Norges Røde Kors.  Den russiske utenriksministeren Sergej Lavrov møtte lederen for den internasjonale Røde Kors-komiteen, Peter Maurer, i Moskva torsdag.  New York Times skriver at møtet får skarp kritikk etter at det er publisert bilder som viser de to smilende sammen – og at de håndhilser.  Reaksjoner Maurer skulle møte Lavrov under et todagers besøk til Moskva denne uken for humanitære diskusjoner om krigen.  De skulle blant annet diskutere sikker passasje for sivile ut av krigsherjede områder, beskyttelse av sivile og sivil infrastruktur, hjelp til krigsfanger og oppskalering av humanitær bistand.  Bildene av de Lavrov og Maurer ble spredt på nett – noe som ifølge New York Times har ført til reaksjoner fra ukrainere og deres støttespillere. Flere reagerer på at Røde Kors ikke har fordømt den russiske regjeringens handlinger og noen mener besøket «legitimerer regjeringen som er ansvarlige for konflikten», skriver avisen.  Flere ukrainere reagerer på møtet på sosiale medier.  Blant annet har den ukrainske journalisten Anastasiia Lapatina lagt ut et bilde av Røde Kors-lederen og den russiske utenriksministeren med påfølgende tekst:  – Å si at dette ikke ser bra ut, er en underdrivelse.  Den tidligere ukrainske ambassadøren Olexander Scherba skriver følgende på Twitter:  – Legg Røde Kors til den lange listen over organisasjoner og selskaper hvis rykte vil være i søppelbøtta når denne krigen er over.  – Hverken anerkjennelse eller fordømmelse – Mine samtaler med russiske myndigheter er en del av en eksisterende og vedvarende bilateral dialog mellom ICRC (Den internasjonale Røde Kors-komiteen) og Russland om humanitære behov og internasjonal humanitær rett, har Maurer uttalt på Den Internasjonale Røde Kors-komiteens egne nettsider.  Han legger til:  – Forrige uke var jeg i Kyiv og denne uken var jeg i Moskva; Jeg har også besøkt Donbas-området flere ganger. Vi snakker til alle sider med det samme målet: å redde liv og redusere lidelse under væpnet konflikt.  Generalsekretær i Norges Røde Kors sier til VG at hjelpeorganisasjonen aldri går inn og tar side mellom parter i en konflikt – og at de er nøytrale og uavhengige.  – Årsaken til det er at vår oppgave er å få tilgang til å hjelpe de som rammes av konflikter. Apeland sier han forstår at det for mange kan oppleves krevende at Røde Kors snakker med alle parter.  – Men dette har vært vår metode i 160 år, og det har vist seg å være en vellykket metode for å komme inn i situasjoner oftere enn mange andre for å få tilgang til å hjelpe.  Han mener Maurers møte er positivt.  – Det er hverken en anerkjennelse eller fordømmelse. Det er rett og slett fokus på å få tilgang til å kunne få inn hjelp og hjelpe mennesker ut av vanskelige situasjoner. – Vi er opptatt av at partene i en krig skal respektere Genèvekonvensjonene og det er bra å minne politiske ledere om det. Den andre dimensjonen ved dette er at det å forhandle og få tillit kan gi mulighet til å få på plass trygge evakueringer ved steder som for eksempel Mariupol. Skal vi få til det er vi avhengig av tillit hos begge parter.


Christel Dahl (56) ventet på svar i et helt år. Nå får Nav kritikk i en ny rapport, som slår fast at saksbehandlingen er for dårlig. – Jeg kan ikke forholde meg til NAV, det blir helt useriøst. Jeg har bestandig etterspurt hvorfor i all verden jeg ikke har fått en kontaktperson når jeg har et handikap og er avhengig av å få behandlet saker jeg søker om. Så jeg synes de suger, for å si det rett ut, sier Christel Dahl (56) til VG.  I fjor sommer fortalte Dahl i Bergens Tidende om hvordan hun fikk sjokk da hun klagde på et avslag på søknaden om sykepenger for enkeltstående behandlingsdager. Hun klagde i mars 2022, og hadde fått beskjed om at behandlingen ville ta opp til 38 uker.  Men svaret tok enda lenger: Det kom først for to uker siden. Dahl er ikke alene om å ha gått igjennom lange klageprosesser i Nav. Et regjeringsoppnevnt utvalg har gjennomgått klagesystemet i Nav og Trygderetten, og finner blant annet at: – Du skal være frisk for å klage Dahl har diagnosen stråleindusert plexopati – en skade i nervesystemet i ryggen etter at hun hadde kreft som barn. Det innebærer at hun har en lammelse i kroppen, som kan bli verre hvis hun ikke holder seg aktiv. Diagnosen har gjort at hun har vært mye i kontakt med Nav.  – Gangfunksjonen min er dårlig. Hvis jeg setter meg ned i en stol og ikke sykler, trener eller svømmer, så er det rullestol neste, så jeg må gjøre alt for å holde meg på beina. Flere ganger har jeg blitt møtt med avslag og klaget, sier hun. Noen ganger har dette også blitt omgjort: Dahl forteller blant annet at hun søkte om sykkel fra Nav, og først fikk avslag, men fikk innvilget søknaden da hun klagde og endret én setning.  Når det gjelder søknaden om sykepenger, sier hun Nav viste til det opprinnelige avslaget igjen uten at hun forstår noe mer av hvorfor de sa nei i utgangspunktet. – Det blir jo en sånn kampvilje du må finne frem. For min del klarer jeg meg fint, men jeg synes synd på de som for eksempel har et handikappet barn og ikke får svar på søknad om tilrettelegging, sier hun, og legger til:  – Du skal være frisk for å klage. Det er en omstendelig greie. Les også: Gry Hege (51) mangler armer og bein – fikk avslag på handikapparkering Ap: Sikkerhetsnettet er ikke godt nok Torbjørn Vereide sitter i arbeids- og sosialkomiteen på Stortinget for Ap. Han sier han ikke er overrasket over funnene i rapporten.  – Når vi har møtt folk som jobber i Nav-systemet forteller de om en detaljstyring over tid på å fatte flest mulige vedtak, samtidig som de berømte ostehøvelkuttene spesielt de siste åtte årene med borgerlig regjering. Belastningen i systemet har blitt så stor at det brister helt, sier han.  – De ansatte er kjempefrustrerte. Det fører også til at folkene som er dyktige og gjør sitt aller beste ender med å få skylden for at sikkerhetsnettet ikke er godt nok.  – Hva skal dere gjøre med det da? – Det handler mye om hva man måler, for det er der styringslinjen går. Beskjeden som har gått nå er at man skal gå igjennom parameterne med sikte på å fokusere på kvalitet i behandlingen, fremfor kvantitet. Dette er et sterkt signal på at det kanskje er noe man må gå enda lenger på.  – Skal man slutte å telle helt? – Det tror jeg ikke. Men det må vektes ned. Nå bruker folk tiden på å fatte raske vedtak, men det krever jo bare mer ressurser når sakene må gjennom en lang klageprosess og behandles på nytt før de avsluttes.  – Menneskelig belastning Vereide viser til at det står i rapporten at Nav i stor grad har latt seg styre på effektivitet, og oppfyller kravene til saksbehandlingstid som har vært oppstilt.  Men han sier det er verre å vente i lang tid i uvisshet på utfallet av en klage, enn å vente litt lenger på en ordentlig behandling av saken


Landslagssjef Ståle Solbakken fullroser fotballpresident Lise Klaveness’ tale og tar et oppgjør med VM-sjefen i Qatar.  – Det var en fantastisk tale av et fantastisk menneske, som har fantastiske verdier og er veldig bevisst på sitt nye verv og har fått et mandat på vegne av veldig mange gjennom fotballtinget. Måten hun formulerte, skrev og summerte på var veldig, veldig bra. Det er ikke akkurat verdens letteste publikum for den type innspill, men det hadde de godt av. Spesielt de på det lange bordet der, å få den rett i trynet, sier Solbakken til VG.  Lise Klaveness kritiserte både det internasjonale fotballforbundet (FIFA) og VM-arrangørene i torsdagens tale.  – Vi kan ikke ignorere kravene om endring. Hvordan FIFA opptrer har så mye å si for hvordan fotballen oppfattes i alle forbund der ute. FIFA må opptre som en rollemodell, sa Klaveness da hun fikk ordet under FIFA-kongressen torsdag. Etter talen ble hun kritisert av både VM-sjef Hassan Al Thawadi og generalsekretæren i Honduras, José Ernesto Mejía. – Hva tenker du om reaksjonen, Solbakken? – Jeg tenker det er noen andre i Qatar på gulvet der som har mere grunn til å være skuffet enn ham. Han er den siste som skal være skuffet. Jeg håper at flere land følger opp og at det ikke bare blir de nordiske landene, men at de store nasjonene virkelig putter press på nå. Det er det aller viktigste. Nå har Lise gitt mange andre nasjoner, helst de store, en god mulighet til å følge opp, svarer landslagssjefen.  Talen til Klaveness har fått oppmerksomhet over hele verden.  – Slik du kjenner Lise, hvordan takler hun å stå i denne situasjonen, og hvordan blir det fremover nå? – Det tror jeg nok går veldig, veldig bra. Det var ikke som hun ikke var bevisst på at det her ikke fikk etterdønninger. Det hadde vært enda verre om det ikke hadde fått det. Men nå gjelder det at det blir skikkelige etterdønninger, og hun står trygt og godt og har veldig mange med seg. Det gjelder å få de på banen og at de blir mer offensive fremover nå, svarer Solbakken.  Også Norges største kvinnelige fotballstjerne, Caroline Graham Hansen, har gitt sin støtte til Klaveness: Torsdagens tale er et direkte resultat av fjorårets forbundsting i norsk fotball: Der stemte flertallet mot en norsk boikott av Qatar-VM. Sportsklubben Trane foreslo at den norske fotballpresidenten måtte gå på talerstolen på årets FIFA-kongress, og rette kraftig kritikk mot FIFA for åpen mikrofon. Dette forslaget fikk flertall. Og dermed måtte Lise Klaveness, som ble valgt til ny NFF-president for snaut fire uker siden, ta ordet foran toppene i FIFA og den politiske ledelsen i Qatar torsdag formiddag. – Det var så befriende. Helt herlig. Jeg er så stolt. Endelig noen som sier det som det er. Tar et klart og tydelig standpunkt, og rett og slett sier at FIFA gjør en altfor dårlig jobb. Vi skal være stolte nå for det Lise gjør, sier kultur- og likestillingsminister Anette Trettebergstuen (AP) til VG. Ministeren forteller at hun fulgte Klaveness’ tale og er dypt imponert over vår nye fotballpresident.  – Det viser at veldig mange trengte at noen sto opp og sa disse tingene. Og hun hylles jo verden over, og det sier jo noe om hvor mange som tier og sitter og ser på at FIFA godtar menneskerettighetsbrudd og ikke står opp for grunnleggende menneskerettigheter. Det er på tide med et skikkelig oppvåkning i fotballen, og jeg er veldig stolt over at Lise og Norge leder an, sier Trettebergstuen og fortsetter: – Det er et stort skip som skal snus, men noen er nødt til å ta det første åretaket, og det er kanskje det vi nå opplever at Lise har gjort. Jeg håper at flere følger etter. – Er det noe dere kan gjøre politisk eller er det bare fotballen som kan gjøre noe? – Det er ikke regjeringene som er medlem av FIFA, men vi står sammen – skulder til skulder med idretten og støtter dem, svarer Trettebergstuen.


Russlands president Vladimir Putin truet Boris Johnson med et personlig rakettangrep rett før Ukraina-invasjonen, sier den tidligere britiske statsministeren. Den tilsynelatende trusselen kom i en telefonsamtale like før invasjonen 24. februar 2022, ifølge en ny BBC-dokumentar som skal sendes mandag. Johnson og andre vestlige ledere hadde hastet til Kyiv for å vise støtte til Ukraina og prøve å avskrekke et russisk angrep. – Han truet meg på et tidspunkt og sa: «Boris, jeg vil ikke skade deg, men med en rakett ville det bare tatt et minutt», sier Johnson.  Ifølge den tidligere statsministeren hadde Putin en avslappet tone i det han framsatte trusselen, og Johnson tolket ham slik at han prøvde å spille med på forsøkene på forhandling. Russland har senere benektet disse anklagene.  – Det er løgn, uttalte Kreml mandag ettermiddag ifølge Reuters.  Advarte Putin Johnson sier at han før invasjonen anstrengte seg for å forsikre Putin om at det ikke var noen overhengende utsikter for at Ukraina skulle bli med i Nato.  – Han sa: «Boris, du sier at Ukraina ikke skal bli med i Nato med det første. Hva vil det si?», og jeg svarte «Vel, de kommer ikke til å bli med i Nato i overskuelig framtid. Det vet du utmerket», sier Johnson om samtalen med Putin.  Johnson sier han også fortalte Putin om at militær opptrapping ville føre til at Vesten økte sin støtte til Ukraina, noe som ville bety «mer Nato, ikke mindre Nato» ved Russlands grenser. Han sier også at han advarte den russiske presidenten om strengere vestlige sanksjoner dersom Putin beordret en invasjon av Ukraina.  – Vil bli med i Nato BBC-dokumentaren tar for seg årene før invasjonen av Ukraina og hvordan vestlige land forholdt seg til Putin. Også Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj er å se i dokumentaren, og tar for seg hans innsats for å komme på godsiden til Natos generalsekretær Jens Stoltenberg. – Jeg sa til ham: «Jens, jeg vil bli med i Nato, ser du for deg oss i Nato?». For ingenting ville ha forsvart landet oss bortsett fra et faktisk medlemskap, sier Zelenskyj.  Han beskriver frustrasjonen sin mot Nato i forkant av invasjonen. – Hvis du vet at Russland kommer til å okkupere Ukraina i morgen, hvorfor gir du meg ikke noe så jeg kan hindre at det skjer? Eller hvis du ikke kan gi meg noe, så stopp det selv, sier Zelenskyj.


Belgiske Thierry Langer (31) fikk trøbbel på standplass under mixedstafetten i Pokljuka. De påfølgende scenene rystet NRKs ekspert. Selv kaller han det «ikke farlig». På Belgias andre etappe opplevde Thierry Langer snø i geværet. Reprisene viste belgieren som både bruker staven og gjentatte ganger blåser ned i rifleløpet mens det står pekt opp i ansiktet hans. – Denne våpenhåndteringen her da? spurte hovedkommentator Andreas Stabrun-Smith på direktesendingen.  – Det å blåse inn der er jo brudd på alle våpenregler. Dette er ikke bra, sa NRK-ekspert Ola Lunde. Langer blir ikke straffet for hendelsen. Det bekreftet IBU til NRK etter løpet.  – Det er ingen fare hvis det ikke er ladd eller har magasin, fortalte Borut Nunar i IBU. – Han blir ikke straffet, nei. Straffen får han naturlig av tiden han og laget taper av å gjøre det på standplass. Man må signalisere til dommerne våre at man har problemer.  Ifølge det internasjonale skiskytterforbundets (IBU) regelverk er det ulovlig å gjøre bevegelser med våpenet som kan sette andre eller våpenbæreren selv i fare. Utøverne er selv ansvarlige for dette. Så fikk belgiske Thierry Langer selv muligheten til å snakke om hendelsen. – Jeg vet det ikke er farlig. Det var ikke noe ammunisjon i våpenet. Jeg prøvde å holde rifla unna ansiktet mitt for å jobbe trygt med det, sa han til NRK. – Skjønner du at det sender et dårlig signal? – Ja, selvfølgelig, men samtidig måtte jeg gjøre det jeg kunne for å fortsette rennet. Jeg trodde det skulle fikse seg kjapt. Johannes Dale ble også spurt om hendelsen etter utøverne hadde kommet i mål. – Jeg tenker det er ille nok å rette løpet mot hodet. Det er det verste man kan gjøre som skiskytter. Så bruker han staven oppi der også. Man skal behandle det våpenet med respekt.  Erfarne Ola Lunde på standplass hørtes nesten oppskaket ut under NRK-kommenteringen. – Dette er rett og slett stygt å se. Han må jo diskvalifiseres for dette her. – Han kan hvert fall ikke stå og blåse ned i løpet. Det er den største synden man kan gjøre. Mens Filip Fjeld Andersen ble intervjuet av kanalen kunne man samtidig se Thierry Langer rope til støtteapparatet om reservebørse. Han gestikulerte fra standplass lenge, før en trener til slutt kom løpende med det han trengte. Likevel var det problemer nok med rifla til at han måtte blåse ned i løpet.  Det hele oppstod etter at han falt ute i løypa før den andre skytingen og knakk staven, samtidig som geværet traff bakken og trolig ble ødelagt. Etter seansen på standplass skjøt Langer overraskende nok fullt hus.  – Det er noe av det drøyeste jeg har sett på en skiskytterarena, oppsummerte NRK-ekspert Harri Luchsinger i etterkant. På en dag der Norge hvilte de store stjernene før onsdagens 20-kilometer i Rupholding, var det utfordrerne som fikk sjansen til å sikre seier i mixed-stafett for fedrelandet.  Filip Fjeld Andersen, Johannes Dale, Karoline Knotten og Ragnhild Femsteinevik er neppe laget som går tilsvarende øvelse under kommende VM i Oberhof i februar. Dermed var det en sjanse for disse fire til å vise seg fram foran stafettuttaket til mesterskapet. Både Fjeld Andersen og Dale rotet seg bort på sine stående skytinger, med sistnevnte att på til ut i strafferunde. Karoline Knotten ble dermed sendt ut som nummer fem - nesten 40 sekunder bak teten. Karoline Knotten brukte også ekstraskudd og sendte ut ankerkvinne Femsteinevik 1,31 bak.  Hun leverte en respektabel avslutning, med kun to ekstraskudd, men Norge endte til slutt som nummer seks.


TORINO (VG) Dersom Subwoolfer vinner Eurovision-finalen lørdag, kan det bli svindyrt for neste års arrangør NRK. Tall som VG har innhentet fra sist gang Norge arrangerte en Eurovision-finale - i 2010, etter at Alexander Rybak vant året før - viser at NRK den gangen hadde kostnader på 200 millioner kroner, hvilket utgjør 250 millioner 2021-kroner. Og det er ingen grunn til å tro at det har blitt rimeligere å arrangere Eurovision-sirkuset tretten år etter forrige gang, tvert om. – Det er riktige tall fra 2010, da kostet det 200 millioner, med 70 millioner i inntekter, det vil si 130 millioner i kostnad for NRK, bemerker fungerende redaktør i NRK Underholdning, Christina Rezk Resar og legger til at det foreløpig ikke har vært noen diskusjoner om kostnadsrammen for en eventuell finale i Norge neste år. – Vi er alltid med for å vinne - og vinner vi, så vil NRK sette av penger til å arrangere finalen. Hvordan dette finansieres, får vi i så fall komme tilbake til, sier hun. Samtidig understreker hun verdien av å være med på Eurovision-sirkuset, noe NRK i 2010 betalte 4 millioner kroner i avgift til moderorganisasjonen EBU for å være med på. – Eurovision Song Contest er verdens største musikkshow med opp mot 200 millioner seere som samler seg foran TV skjermene på lørdag, så klart vi skal være med på det! I disse dager er det vel kanskje viktigere enn noensinne å samle folk i Europa, mener Christina Rezk Resar. I løpet av Eurovision-uka i Torino har det samtidig dukket opp en debatt om hva som skjer dersom storfavoritten Ukraina går av med seieren, og hvorvidt krigen mot okkupasjonsmakten Russland gjør at de dermed ikke er i stand til å arrangere Eurovision 2023. Den andre storfavoritten i Torino, Sverige, har ifølge Aftonbladet allerede vært i kontakt med den ukrainske ambassaden i Sverige for å diskutere et mulig samarbeid. – Vi vil at Ukraina skal vite at de er velkommen til å arrangere konkurransen i Stockholm om det skulle behøves, uttalte byens finansbyråd, Anna König Jerlmyr til Aftonbladet denne uka. Aftonbladets Eurovision-ekspert, Tobbe Ek, er imidlertid i tvil om Sveriges Television (SVT) ønsker å ta på seg oppgaven, med mindre Sverige faktisk vinner lørdag, men han har fått med seg spekulasjonene om hvem som vil ta på seg neste års arrangement om Ukraina vinner og ikke kan arrangere. – Det spekuleres fra flere hold, og hvis man skal resonnere litt historisk, så pleier man å henvende seg først til Big Five-landene (de som bidrar mest til EBU; Storbritannia, Spania, Italia, Frankrike og Tyskland, red.anm.) – hvem av dem kan tenke seg å arrangere, er det noen som vil? I så fall tror jeg at de håper på Tyskland som har fersk erfaring med arrangementet, men jeg tror også at BBC i Storbritannia er sugen på å gjøre det, sier Ek, som også har en annen teori. – Polen har tatt imot mange ukrainske flyktninger, samtidig som de nylig har arrangert Junior Eurovision Song Contest, så det kan tenkes at ukrainsk tv henvender seg til Polen og ber dem gjøre det, sier Ek. En lignende problemstilling dukket opp da Australia gjorde sin inntreden i Eurovision i 2015. Året etter var de blant de største favorittene (de endte på andreplass), og det ble tidlig klart at Tyskland ville få arrangementet dersom Australia vant. EBU sentralt i Geneve opplyser til VG i en epost at dette ikke er en problemstilling som man vil ta fatt i før årets arrangement er over. – Vi diskuterer alle behov og ansvarsområder som er involvert i å være vertskap for konkurransen i ukene og månedene etter arrangementet. Slik blir det i år også, heter det fra EBU. Heller ikke NRK har foreløpig reflektert over muligheten for eventuelt å overta Eurovision hvis Ukraina vinner, men sier fra seg neste års arrangement. – Det er jo en større beslutning som må tas av Kringkastingssjefen, i samråd med Kulturdepartementet, så den runden får vi heller ta hvis så skjer, sier Christina Rezk Resar.


ERDAL I LÆRDAL (VG) Flukta frå krigen førte storbyfamilien Fukalov til  ei knøttlita grend inst i Sognefjorden. Derifrå er dei fast bestemde på å skape seg eit nytt liv. Påkjenninga vart for stor av nattlege flyalarmar, sømnlause netter og sprintturar ned i bodkjellaren i blokka heime i Tsjernivtsi i sør-vestre Ukraina. Dei forlot alt dei eigde og rømde. Vekk frå krigen.  Søstera til Vitalii Fukalov (62) budde langt der oppe i nord, i Norge, frå før. Utan at reiseplanen var spikra i detalj på nokon måte, var målet heile tida å kome fram til søstera Natalya og mora Silvia der oppe ved Sognefjorden. På ein eller annan måte. No er den vesle familien på tre i ferd med å bli ein av dei første flykningefamiliane som kan få bustønad og alle rettar som asylsøkarar får – ved å bu privat hjå eigne slektningar i Norge. Det stadfestar ordførar Audun Mo i Lærdal kommune til VG. – No er det opna for at også flyktningar som bur privat og hjå slektningar kan få bustøtte. Det har vi tenkt å følge opp med denne familien. Men først må dei registrere seg. Og dei skal sleppe å reise til det nasjonale mottakssenteret i Råde for å gjere det. Dette skal vi forsøke å ordne med lokalt politi, seier Mo. Lærdal kommune har meldt inn til statlege styresmakter at dei kan ta i mot 23 flyktningar, medan norske kommunar totalt vil ta i mot 22.000 flyktningar i første omgang.  Familien Fukalov er dei tre første i Lærdal. Hjarterom og husrom I den nye heimen i det nye landet er dei møtte med både hjarterom og husrom av Vitalii si mor Silvia (83) og mannen hennar, Ragnar Bjørkum (73).  Tilbake i heimen i den ukrainske heimbyen Tsjernivtsi - på storleik med Bergen - fann ekteparet Fukarov ut - etter den første helga med krig - at der var det ikkje verande. Ei natt gjekk flyalarmen ved midnatt. Familien vakna brått, og Silvia fekk med seg fireåringen Maksym ned i kjellaren i berre pysjen. Guten berre gret og gret. Han likte seg ikkje i den kalde kjellaren, eigentleg ein underetasje med små matboder til dei mange leilegheitene i blokka. – Kva tid forsto de at de måtte flykte? – Det vart bestemt på måndag den 28. februar. Da orka vi ikkje meir. Vi klarte i hui og hast å få skyss med ein buss til grensa mot Romania, fortel Vitalii. Dei reiste i praksis med kleda dei sto og gjekk i - pluss ein liten reisebag til kvar. Vitalii Fukalov er sjåfør, og har jobba i lang tid som det. Kona Silvia er kasserar i ei avdeling i ein større daglegvarebutikk i heimbyen.  Han kunne få dra ut av Ukraina sidan han er 62 år, og ikkje fell inn under kravet til verneplikt for ukrainske menn mellom 18 og 60 år. Med både søster Natalya og mora Silvia i Sogn frå før, var det ikkje heilt tilfeldig at den vesle familien vende nasen mot den lange fjorden der oppe i det lange, kalde landet. – Her har vi alt vi treng – Ser de føre dykk eit nytt liv for familien i Lærdal og Norge? – Her har vi alt vi treng. For å etablere oss på litt lengre sikt – må vi ha ein eigen plass der vi kan bu. Vi treng også jobbar, og Maksym må jo få seg plass i barnehage og seinare starte på skulen. Men vi kan ikkje sitje passive og vente på hjelp. Vi må ta initiativ sjølv, seier Vitalii – supplert av kona Silvia. Dei kan ikkje få fullrost Natalya, som har ordna med det meste for familien dei siste dagane. Ho har sjølv sitt å tenkje på. Dei to sønene hennar er begge att i Ukraina – som dei aller fleste menn mellom 18 og 60. Natalya gret når ho fortel om dei. – Eg var heilt ute av drift de to første dagene av krigen. No jobbar eg. Men tankane mine og hjartet mitt er heile tida hjå gutane mine. Eg tenker så mykje, eg har mykje vondt, sier Natalya og peikar på hjartet sitt

Ukrainsk storbyfamilie:  Nytt liv i knøtt- lita grend


BEIJING (VG) Først feide de fra skøytenasjonen Nederland i semifinalen, så sendte det norske lagtempolaget sin russiske finalemotstander på en knockout på Beijing-isen. Finalen ble knapt spennende da Hallgeir Engebråten fra Nord-Odal, Peder Kongshaug fra Stavanger og osingen Sverre Lunde Pedersen satte fart. Norge ledet hele veien og ble først klokket inn til ledelse på over sekundet, deretter halvannet – og til slutt var det hele to sekunders ledelse.  – Det var verdensrekordtempo, sier Håvard Bøkko, OL-mester på distansen for fire år siden, i Discoverys studio. Norges beste skøyteløper gjennom forrige tiår tok til tårene da han oppsummerte den norske innsatsen.  Med den ledelsen gjaldt det bare å holde seg på bena de siste rundene. Det greide den norske trioen og sikret det 11. norske gullet i Beijing-OL. – Jeg tror ikke det har gått helt opp for meg. Det er noe en har jobbet ekstremt hardt for. Nå er alt verdt det. Det er mange timer med drit som gjør at en kommer hit. De siste tre ukene har vært de beste i mitt liv. Jeg har kost meg så mye. Resultatene har ikke vært fokus. Jeg kom hit for å ha det gøy og det har vi hatt, sier Peder Kongshaug til VG. – Vi får igjen for at vi er offensive og trøkker til i finalen. Så deilig å få igjen for det. Vi ga ikke opp, selv om de gikk raskere enn oss i semien, sier Sverre Lunde Pedersen. Han er 29 år, lagets veteran og går fra en skrekkulykke på treningstur på sykkel på forsommeren i fjor til OL-gull bare ni måneder senere. Ikke bare det: Han forsvarer også lagtempogullet fra Pyeongchang fra fire år siden. Pedersen er eneste igjen fra laget som vant med Håvard Bøkko, Simen Spieler Nilsen og Sindre Henriksen i Sør-Korea i 2018.  – Det finnes ikke ord for det han har gjort. Jeg blir litt rørt og tenker på da han lå i grøfta, sier Kongshaug om lagkameratens høydramatiske historie. – Det var målet mitt helt fra starten (i mai) da jeg kom hjem fra sykehuset så jeg frem til å begynne å trene igjen. Fra august har det skjedd mye. OL har vært målet og holdt meg gående. Har gjort at jeg har gjort det lille ekstra for å komme tilbake. Det får jeg tilbake for i dag, sier Sverre Lunde Pedersen selv. Kongshaug opplever å ta OL-gull med det han beskriver som sitt eget barndomsidol. – Da jeg kom inn på laget, var det veldig spesielt. Jeg så jo fortsatt opp til ham. Men så ble vi bestevenner og har hatt utrolig mye gøy. Han er en rolig type, men utrolig omtenksom fyr. Den mest dedikerte fyren jeg har møtt. Nærmer meg han sportslig, men utenom idretten har jeg mye å lære. Han har fortjent seg til dette gullet her, sier 20-åringen fra Stavanger. PS! Man sikrer nødvendigvis ikke den økonomiske fremtiden av å bli OL-mester på lagtempo. Skøyteforbundet gir kvartetten en gullbonus på 48.000 kroner – på deling. Allan Dahl Johansson er fjerdemann på det norske laget og er også olympisk mester.


Tidligere Manchester United-manager Ralf Rangnick mente laget trengte 10 nye spillere. Foreløpig står de uten en eneste signering.  Som så mange sommere før blir Manchester United koblet til store navn. Darwin Núñez (22), Christian Eriksen (30), Frenkie de Jong (25) og Antony (22) er blant navnene som har vært flittig nevnt, men enn så lenge har ikke klubben som kom på 6. plass i Premier League signert en eneste spiller ennå.  – Det er viktig at spillere kommer tidlig inn til pre-season. Det er ikke heldig hvis United sin overgangssommer utvikler seg til å bli stress og kaos og påfølgende kritikk. Det er fortsatt tidlig, men det begynner å bli prekært, sier fotballkommentator i Viaplay Kasper Wikestad til VG.  – Det haster en god del. Ordlyden da ten Hag skulle ta over var at de kanskje måtte ha en halv ny stall, og da bør hvert fall enkelte være på plass ganske snart, sier fotballkommentator i TV 2, Simen Stamsø-Møller. Manchester United har ikke vunnet et trofé siden de vant Europa League i 2017. Flere av spillerne koblet til klubben har valgt andre arbeidsgivere.  Núñez valgte å dra til Liverpool i en avtale som skal ha en totalpakke på i overkant av en milliard kroner. Ifølge The Guardian skal også Eriksen ha sagt nei til å komme til klubben.  – Det er en helt ny tid. Tidligere kunne United plukke det de ville, sier Simen Stamsø-Møller. Forrige sesongs manager Ralf Rangnick mente at klubben trengte opp mot 10 nye spillere for å kunne hevde seg i toppen igjen. Den eneste forandringen enn så lenge er et managerskifte, inn portene har Erik ten Hag kommet.  – Det er helt umulig å si hvordan dette blir. At problemene er større enn å bare skifte manager tror jeg de siste ti årene tydelig har bevist, sier Wikestad.  Håpet om å sikre seg de Jong fra Barcelona og Antony fra Ajax er likevel ikke ute. Det skal nærme seg en overgang for vingen fra Ajax. Samtalene mellom Barcelona og Manchester United for de Jong skal være pågående. – Den type de trenger aller mest er Frenkie, for å fylle rollen på midtbanen. Nemanja Matic har ikke fungert og Scott McTominay er kanskje ikke helt god nok for å være med på å ta steget helt opp, sier Wikestad.  Stamsø-Møller mener det er helt nødvendig med store utskiftninger i spillertroppen, og kommer med en rangering over hva han synes er mest nødvendig:  Manchester United var hele 35 og 34 poeng bak Manchester City og Liverpool forrige sesong.  – De må lykkes på overgangsmarkedet for å kunne ta inn på dem, og for å kunne holde unna for Leicester og West Ham, sier Viaplay-kommentatoren.  De er likevel ikke i tvil om at klubben som har vunnet ligaen 20 ganger vil komme tilbake til gammel storhet.  – De har jo alle forutsetninger for å komme tilbake til der de var. Vi skal ikke glemme at de for et drøyt år siden var nummer to på tabellen, sier Wikestad.  – Jeg tror bunnen er nådd for United. Jeg tviler på at United kommer til å være så lavt nede som de har vært nå, sier Stamsø-Møller.


«Raddis-partiene» Rødt, SV og MDG er de store vinnerne på VGs ferske stortingsmåling for Oslo. Arbeiderpartiet får krisetall. Lan Marie Berg, Miljøpartiet de Grønnes toppkandidat i Oslo, jubler over tallene. Med 9 prosent av stemmene ligger partiet an til å få inn to mandater fra Oslo etter valget i september. – Det er kjempebra. Da hadde vi kommet inn med to personer fra Oslo. Så ligger vi an til å bryte sperregrensen, som er vårt viktigste prosjekt nå, sier Berg. Målingen er i sin helhet tatt opp etter forrige ukes drama i Oslo-politikken da byrådets støtteparti Rødt sikret flertall for å kaste Berg som miljø- og samferdselsbyråd. Det førte til at hele byrådet med Ap, SV og MDG gikk av.  Hovedpersonen i dramaet tror ikke mistillitssaken på Oslo rådhus har så mye å så for hva Oslo-folk sier de vil stemme ved stortingsvalget. – Jeg tror først og fremst at det reflekterer at mange av dem som stemte på oss i 2015 og 2019 ser at de har fått veldig mye igjen for stemmen sin her i Oslo. Mistillitssaken gikk nok over hodet på veldig mange, sier Berg. – Rødt, som sikret din og byrådets avgang ved å sikre flertall for mistillit, gjør det også godt på denne målingen med 9,2 prosent. Hvordan tolker du det? – Jeg ønsker Rødt all mulig lykke til i valget. Vi er opptatt av mange av de samme sakene. Så synes jeg det var veldig rart at Rødt ble med Frp på deres mistillitsforslag og felte det rødgrønne byrådet i Oslo. Men jeg er veldig fornøyd med at byrådet sto samlet, sier Berg. MDGs mål: 15 prosent Ved kommunevalget i 2019 fikk MDG 15,3 prosent i Oslo. Berg sier at partiet har et «hårete mål» om å få 15 prosent og tre direktemandater til Stortinget fra Oslo ved høstens valg.  – Er det i det hele tatt realistisk? – Det får vi se på. Det var mange som ikke tenkte det var realistisk at vi fikk 15,3 prosent ved kommunevalget i 2019, etter å ha vært med på å styre byen i fire år. Så det er mulig – og vi skal jobbe hardt for hver eneste stemme, sier Berg. Moxnes: Sikter høyere Også Rødt er inne med to mandater på denne målingen. Partileder Bjørnar Moxnes, som er toppkandidat i Oslo, er godt fornøyd med tallene. – Det er kjempebra. Et godt valg i Oslo er viktig for å løfte oss over sperregrensa og dermed virkelig få vårt nasjonale gjennombrudd  Jeg tror det viser at mange ikke bare ønsker et regjeringsskifte, men en ny kurs for Norge. Da er det stadig flere som ser til Rødt, sier Moxnes. I likhet med MDG, sikter Rødt-lederen enda høyere og vil ha inn tre direktemandater fra Oslo. – Det er innen rekkevidde. Jeg tror kampen for Ullevål sykehus, mindre forskjeller og profittfri velferd slår an blant velgerne, sier Moxnes. Svakt for Ap Arbeiderpartiet gjør det derimot svært svakt i hovedstaden på denne målingen - og ville med 19,9 prosent nesten mistet hver tredje Oslo-velger siden stortingsvalget i 2017.  Oslo Aps leder Frode Jacobsen skriver i en e-post til VG at målinger går opp og ned. – Det viktigste er at dette gir oss en tydelig beskjed om at selv om det er solid støtte for en ny regjering i Norge som prioriterer vanlige folk, så må vi stå på og jobbe hardt hver dag helt frem til valget 13.september, skriver Jacobsen. Han legger til at coronaen gjør at partiet ikke kan drive særlig mye valgkamp ennå.  – Jeg gleder meg til å møte velgere face to face og håper når smittesituasjonen tillater det, at vi kan møtes mer for å fortelle alt vi vil få til med en ny regjering. I stedet for store skatteletter, vil vi ha lavere barnehagepris, at legebesøket ikke skal bli dyrere, at pensjonistene skal ha mer ikke mindre å rutte med, skriver Jacobsen, som i helgen havnet på legevakten da han skulle filme en valgkampvideo. Høyre: – Deilig å være større enn Ap Oslo Høyres leder Heidi Nordby Lunde er på sin side godt fornøyd. – Det er nok en hyggelig måling for Oslo Høyre


LIÉVIN (VG) Jakob Ingebrigtsen (21) tror storebror Henrik vil ta over rollen til pappa Gjert på fulltid i fremtiden. Det forteller 21-åringen til VG før sesongåpning på 1500-meter torsdag kveld. Det er bare to uker siden familien sendte ut en pressemelding der det kom frem at Gjert Ingebrigtsen trapper ned som trener. Helsen ble oppgitt som forklaring. Jakob Ingebrigtsen pratet onsdag kveld ned betydningen av det som nå skjer. Men den regjerende OL-mesteren på 1500-meter har noen tanker om fremtiden: – Det er nok mest naturlig at Henrik tar over den jobben (til pappa Gjert) på fulltid senere. Han må jo ønske det selv, men Henrik har vært lenge i gamet og kan mye. Det er han, Gjert og Filip som har kommet frem til det jeg gjør i dag, sier han. Jakob Ingebrigtsen prater med VG på indre bane i den forblåste nordfranske byen Liévin. Vi befinner oss nær grensen til Belgia, et steinkast fra sykkelbyen Roubaix. Her løp 21-åringen på tiden 3,31,81 i fjor, syv tideler bak verdensrekorden. – Om jeg løper fortere enn i fjor, så er jeg farlig nær en kjekk rekord, smiler han. Ingebrigtsen understreker gang på gang at han følger samme oppskrift som tidligere år. Bare noen ørsmå endringer skal gjøre ham enda litt bedre. Seks måneder etter at han pulveriserte motstanderne med tiden 3,28,32 på 1500-meter i Tokyo, forsøker han ikke å finne opp kruttet på nytt. – Har du pratet med Henrik om Gjert-rollen? – Vi er et team, og så har vi felles forståelse for hva vi jobber mot. Når Henrik legger opp, så tror jeg ikke at han vil ut av gamet. Da går man over på andre oppgaver, sier 21-åringen. Henrik Ingebrigtsen (30) har ikke besvart VGs henvendelse i forbindelse med denne saken. Han har slitt med skader de siste årene og måtte droppe OL på grunn av en alvorlig hamstringskade i fjor sommer. I august var han likevel motivert til å satse videre - trolig mot OL i Paris i 2024. – Blir viktig NRKs friidrettskommentator, Jann Post, tror 30-åringen vil passe i rollen som nå skisseres. – Henrik har ekstremt god erfaring, på godt og vondt, i en periode på 12 år i nøyaktig det samme systemet. Han har stor kunnskap om trening og kjenner brødrene veldig godt. Jeg tror han blir viktig, også om han legger opp i løpet av noen år, sier Post. Han tror Henrik Ingebrigtsen er avhengig av at kroppen fungerer bra igjen over tid for å kunne fortsette karrieren. – Å stange hodet mot veggen slik han har gjort, er tøft mentalt, sier Post. – Hva tenker du om Jakob Ingebrigtsen, sett i lys av at Gjert er borte som trener? – Det avgjørende vil være om Jakob er hundre prosent motivert til å leve toppidrettslivet på samme måte som før. Det kan være tungt å være like dedikert etter et OL-gull. Han brukte nok tid på det etter Tokyo, men virker å være på rett sted nå. Dersom Jakob er motivert, så er jeg ikke redd for at det går noe dårligere enn før, sier Jann Post til VG. Jakob Ingebrigtsen løper 1500 meter innendørs i Nord-Frankrike klokken 21.42 torsdag kveld.

Jakob Ingebrigtsen:  Ønsker Henrik i Gjert-rollen


Lasse Matberg slutter i Sjøforsvaret etter femten år i tjeneste: – Følte jeg ikke hadde noe valg.  – Det var en tøff avgjørelse. Jeg har jobbet i forsvaret i 15 år, og det har vært en så stor del av livet mitt. Det har blitt en del av meg og min merkevare, sier Lasse Matberg til VG.  Det var i forbindelse med TV 2-programmet «Sommerfest fra Telemark» at Matberg røpte livsendringen først. – Etter «Farmen»-deltagelsen så følte jeg at jeg ikke hadde noe valg. Jeg takket jo nei til «Skal vi Danse» i fjor høst, nettopp på grunn av at det ikke lot seg kombinere med jobben i forsvaret. Matberg har lenge prøvd å balanserer «8–16»-jobben sammen med kjendistilværelsen. Samtidig har han lenge kjent på at han blir spist opp fra to ender.  – Forsvaret gjør ingen forskjell, så jeg har måttet takke nei til masse fordi hendene og føttene mine har vært bundet. Allerede i slutten av måneden vil han ikke lenger være ansatt i Forsvaret som brann- og miljøvernbefal ved KNM Harald Haarfagre i Stavanger. – Det var noe jeg tenkte mye på, og det var ikke gøy i det hele tatt. Jeg vil egentlig ikke slutte, og jeg frykter jo at når jeg kjører ut porten en siste gang at jeg kommer til å kjenne litt på en kjærlighetssorg.  Og selv om det føles trist, er han veldig klar på å finne ut hva som venter ham på den andre siden av porten.  – Jeg synes det er kjempespennende. Jeg gleder meg til å ta fatt på den reisen, og få mer fleksibilitet.  Etter å ha vunnet «Farmen kjendis» i 2021 og italienske «Skal vi Danse» i 2019, legger han ikke skjul på at han trives foran kamera. – Nå blir det mer på mine premisser, og det blir bra. Nettopp hvor man kan forvente å se ham, er han hemmelighetsfull om. Etter flere år med strenge rutiner, tror han ikke det blir noe problem å jobbe selvstendig. – Etter «Farmen» fikk jeg mange tilbakemeldinger om hvordan jeg er. Mye av den jeg er, og de verdiene jeg har fått vist kommer nok av en god og sunn barneoppdragelse. Man kan nok si at forsvaret tok over stafettpinnen og fortsatte den «oppdragelsen».  Han sier Forsvaret har betydd mye for ham, og forteller om flere gode minner. – Jeg er ydmyk og kjempeglad for den tiden jeg har hatt i uniform. Basen min blir jo fremdeles i Stavanger, og de gode kollegene som jeg har skal jeg jo selvfølgelig ta vare på. Han ønsker også å anbefale Forsvaret på det sterkeste.  – Jeg visste ikke hva det var først, men jeg fant raskt ut at dette var noe jeg likte. Man dyrker det fellesskapet på en helt annen måte enn hva jeg er vant til, og jeg sitter igjen med så mange gode vennskap.


Kjønnet mitt er alltid med i beregningen. Enten er jeg morsom til å være kvinne, eller så er jeg ikke noe morsom fordi jeg er kvinne.  SOFIE FRØYSAA, komiker «Ta vel imot kveldens kvinnelige komiker!»  Jeg vet ikke hvor mange ganger jeg har blitt introdusert på den måten (for all del, det er jo praktisk å nevne det – publikum klarer jo ikke å se det på egen hånd), og det oppstår et stemningsskifte i rommet.  Idet jeg kommer opp på scenen, er det flere i publikum som legger armene i kors. De gjør det sikkert ubevisst, men det handler om forventninger. Forutinntatthet. Det handler om sexisme.  «Vi får se, da, om hun er noe morsom.» Og når jeg får dem til å le – ja, da er det ekstra imponerende. «Du var faktisk veldig morsom.»  Kjønnet mitt er alltid med i beregningen. Enten er jeg morsom til å være kvinne, eller så er jeg ikke noe morsom fordi jeg er kvinne. «Du er morsom til å være mann» – sa ingen, noensinne. Dette er ikke noe unikt for standup-scenen. Det skjer overalt i samfunnet. Men det er klart, det blir ekstra tydelig på scenen. Ikke bare skal jeg heve stemmen, jeg skal opp på en scene og si det i en mikrofon. Jeg tar plass. Jeg er en kvinne som tar plass. Den plassen er ikke gitt. Jeg får ikke den plassen, slik mine mannlige kolleger får.  Mine mannlige kolleger får lov til å prøve og feile. De har et handlingsrom.  Og gutta backer. Om en mann gjør det sånn passe på scenen, trenger han ikke å bekymre seg for at publikum får fordommene bekreftet. Plassen er der i morgen også.  Men det er ikke noe rart at publikum legger armene i kors. De er mest vant til å se menn på scenen. De er vant til å se menn ha allsidige humorroller på TV. Fordi media, TV-kanalene og produksjonsselskapene i en årrekke har castet menn til å være morsomme. Og de prioriterer og promoterer mannlige komikere i langt større grad enn kvinnelige komikere. På humorscener må det gjøres et nummer ut av det, dersom line up-en kun består av kvinner. Da heter arrangementet «Ladies Night» Hvorfor heter det ikke «Boys Night» når det kun er menn på plakaten?  Fordi menn får lov til å være bare komikere. De får lov til å være selvstendige individer. Så lenge de er innenfor normene, så klart. For det samme skjer om en mann bryter med kjønnsrollene. Ta min gode venn og kollega, Adam Schjølberg som eksempel. Det skjer et stemningsskifte i salen når han entrer scenen med skyhøye hæler og neglelakk. Dette er heller ikke publikum vant til å se.  Mange opplever at det å bryte med kjønnsrollene er SÅ provoserende at de føler seg nødt til å trakassere, hetse og forsøke å begrense vedkommende. Og derfor, nettopp derfor, må vi fortsette å prate om sexisme og utfordre normene. For det angår oss alle.  For hver eneste person som tør å utvide rommet, skaper de også plass for andre.


Nesten uansett hvor mye penger de pøser inn, er strømkrisen blitt en tapersak for regjeringen. De lykkes verken med å utfordre eller forsvare systemet. Det er til å forstå, men imponerer ikke en eneste velger. Når det nå varsles «syv somre og femten vintre» i kraftmarkedet, klarer Ap å stå imot de voksende kravene om systemendring? De nye signalene om vedvarende høye strømpriser er dårlig nytt – både for vanlige folk og for partiet som setter vanlige folk først. Mange har nok håpet og trodd at strømopprøret skulle ebbe ut når snøen smelter til våren. Ikke minst regjeringen, som mangler svar og blør velgere.  Men den gang ei. Nå varsler eksperter at sommeren vil bli dyr, mens NVE-sjef Kjetil Lund advarer om at det kan bli høy strømpris neste vinter og kanskje i mange år fremover.  – Fungerer systemet? Vi må gå gjennom systemet, var statsminister Jonas Gahr Støres svar på Dagsrevyen. Nå lurer mange på om han klarer å stå oppreist i strømstormen.  Så langt har Ap skjøvet problemene foran seg. Etter noen runder med auksjonsmetoden (noen høyere?) får folk hjelp med strømregningene. De mer strukturelle utfordringene skal finne sitt svar i den varslede energimeldingen. Et typisk sted alle vanskelige spørsmål drar for å dø. Arbeiderpartiet har alltid vært stolt av sin evne til å stå opp for systemet, gjennomføre reformer og forsvare det markedet de selv har innført. For det har «stoltenbergianer» vært både et honnørord og skjellsord, alt etter øynene som ser.  Nå er det et påtagelig tomrom der det i Ap-tradisjonen burde finnes sterke menn og kvinner til å stå imot. Hvor er Stoltenberg når partiet virkelig hadde trengt ham? I alle fall ikke på vei til et sted der han kan hjelpe dem.  Marte Mjøs Persen fortjener utvilsomt trøstepremien for å ha fått regjeringens tøffeste start. Det ble mottatt med begeistring i partiet da hun ble utnevnt til olje- og energiminister. Lokalpolitiker fra Vestlandet med dype røtter i fagbevegelsen. Det tok ikke lang tid før svakhetene ble synlige. Hun kunne ikke fagfeltet godt, og selv ikke fartstid i den turbulente bergenspolitikken veier opp for manglende rikspolitisk erfaring. Nå er det slett ikke et krav til en vellykket statsråd å være fagpolitiker, men det hadde nok hjulpet henne opp i fart. Å si at hun ikke har overbevist i de debattene hun deltar i, er ikke å ta munnen for full. Nå mener regionavisen i oljehovedstaden, Stavanger Aftenblad, at det var en tabbe av Støre å utnevne henne. Selv om hun har vært vinterens mest etterspurte statsråd, har det blitt en snakkis at hun enda ikke har møtt i Stortingets spontanspørretime. Til gjengjeld er klimaminister Espen Barth Eide blitt så husvarm at han nesten glir i ett med interiøret.  Selv om partiet hevder det er tilfeldig, er det etterlatte inntrykket er at hun blir skånet. Da Støre og Vedum presenterte gladnyheten om at staten tar 80 prosent av strømregningen over 70 øre/kWt, var hun heller ikke med. Kanskje var også det tilfeldig.  De få som tar Marte Mjøs Persen i forsvar mener problemet ikke er statsråden, men at regjeringen mangler svar. Andre mener regjeringen ikke godt nok klarer å forsvare dagens system. Selv om markedet har tjent oss godt med stort sett lave strømpriser og gode inntekter i 30 år, er det samme markedet nå blitt problemet. Også forslagene om makspris på strøm har åpenbare ulemper. Kanskje er ikke den statsråden født som ville briljert gjennom strømkrisen. Selv i de delene av landet der strømmen er billig, er folk opprørt. Ikke så rart, når mediene er tapetsert med overskrifter om hva det koster å koke kaffe og ta en dusj. For strømsjokket er et ekte sjokk. Selv ikke de minst risikovillige blant oss har hatt i tankene at vi burde binde strømprisen. Så vant er vi med rimelig strøm


(Manchester City – Tottenham 4–2) Erling Braut Haaland (22) scoret sitt første mål for året da Manchester City snudde 0–2 til 4–2 i andre omgang. Trener Pep Guardiola (52) mener at laget er langt unna toppnivået. Starten på 2023 har vært uvant for Premier Leagues toppscorer. Haaland har både avsluttet sjeldnere, bommet oftere og sto uten mål på tre kamper da Tottenham gjestet Etihad Stadium torsdag kveld. Det så ut til å bli nok en tøff kveld for Pep Guardiolas menn, etter at Tottenham sjokkerte City med to mål på to minutter rett før pause. Hjemmepublikumet buet ut sine egne til pause. Da svarte vertene med samme oppskrift som motstanderen like etter hvilen. I løpet av tolv minutter hadde City snudd 0–2 til 3–2. – Det er noe spesielt ved dem. Vi vet at det er et godt lag, men den viljen til å vinne, å aldri vite når de er slått – det er en veldig spesiell kvalitet å ha, er Liverpool-legende Jamie Carraghers dom på Sky Sports. Guardiola mener likevel at laget hans har langt mer å gå på. – Vi er veldig langt unna nivået vi har holdt de siste sesongene. Tror du dette comebacket skjer hver gang? Det vil det ikke. Tror du vi kommer til å ta igjen Arsenal slik vi spiller? Aldri i verden, sier City-treneren ifølge BBC. Først reduserte Haalands spissmakker Julian Alvarez. Kun to minutter senere kom nordmannens etterlengtede nettkjenning etter et glimrende angrep: Jærbuens endte dermed sin nest lengste måltørke i karrieren etter å ha forlatt Molde i 2019. Den stoppet etter 333 minutter. – For oss er det rart å se at han ikke scorer. Jeg tror nok han var ekstra glad i dag for å sette den der i mål, sier tidligere Tottenham-spiller Steffen Iversen i Viaplay-studio. Riyad Mahrez fullførte hjemmelagets snuoperasjon ti minutter senere. Vingen gjorde alt selv og var både heldig og god da avslutningen gikk via Ben Davies og i nærmeste hjørne. Samme spiller punkterte kampen fullstendig da han satte inn 4–2 like før slutt. Tottenham hadde knapt skapt en eneste sjanse før gjestene fra London virkelig sjokkerte mot slutten av første omgang. Først ga City-keeper Ederson og Rodri bort en gratissjanse til gjestene, som Dejan Kulusevski takket og bukket for. Svensken var kald da han la ballen til rette innenfor 16-meteren og satte inn bortelagets første scoring for kvelden like før pause. Tottenham var ikke ferdigscoret i første omgang, selv om lagene gikk inn i overtiden. Harry Kane jaget en ball i feltet, vant den tilbake og klinte til fra skrått hold. Ederson måtte gi retur, og landsmann Emerson headet inn Spurs’ andre scoring på to minutter. Men laget som i det siste har blitt kjent for å levere gode andre omganger, gjorde det stikk motsatte mot City. Gjestene slapp inn hele fire mål etter pause og gikk på sitt andre strake tap i serien. Tottenham har kun én seier på de siste fem kampene i Premier League.


EU vil ha makspris på russisk gass, og Putin truer med å stanse alle leveranser. Slik tilspisses gasskrigen mellom Europa og Russland. Europa har slått krisealarm. Energikrisen forverrer seg, og det haster med tiltak. Før helgen stengte den russiske statseide gassgiganten Gazprom gassrørledningen Nord Stream 1 til Tyskland på ubestemt tid.  Gassprisene – og dermed også strømprisene – steg umiddelbart til himmels.  Onsdag foreslo EU-kommisjonen å innføre et pristak på russisk gass som importeres til medlemslandene. Det til tross for den russiske presidenten Vladimir Putins sterke advarsler få timer tidligere:  – Å begrense prisene, slik noen vestlige land vurderer, vil være en utrolig dum avgjørelse, sa Putin da han talte under Eastern Economic Forum i havnebyen Vladivostok, ifølge NTB. Han truet med sterke reaksjoner til landene som innfører makspris:  – Det betyr ingen gass, ingen olje, ikke noe kull, ingen fyringsolje, ingenting, sa den russiske presidenten. Bakgrunn: Slik ble Europa så avhengige av Putins gass – Bruker gass som et våpen Sveriges statsminister Magdalena Andersson kaller gass-stansen for «Russlands energikrig», og har advart mot at Europa står overfor en «ren krigsvinter».  Gazprom har på sin side forklart at Nord Stream 1-stansen skyldtes vedlikehold, og de har pekt på en påstått oljelekkasje – men rørledningen forblir altså stengt. Beskjeden fra Kreml er at gassen ikke får flyte fritt før Vest-Europa opphever sanksjonene mot Russland og slutter å støtte Ukraina.  – Det er åpenbart at Putin bruker gassen som et våpen for å presse de europeiske hovedstedene til å se kostnadene med krigen og skape splid i Europa. Det sier Tom Røseth, hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole, til VG. Han slår fast at gasskutten er et svar på sanksjonene Europa innførte som følge av krigen i Ukraina.  – Russland har en tanke om at de er mer utholdende enn Europa, og at dette svir mer for Europa enn for Russland.  – Og dette er tilfellet? – Ja, på kort sikt. Hvis Europa gir etter og lar Russland vinne ved å presse på energisiden, så skaper vi oss selv et større problem med å håndtere et Russland som tror de kan gjøre hva de vil overfor Europa og diktere europeisk sikkerhetspolitikk, svarer Røseth. Han mener det er en kobling mellom gass-stansen og at Russland sliter på bakken i Ukraina.  – Den koblingen er til stede. Krigen går ikke så bra for Russland akkurat nå. De har mistet initiativet i Kherson, og ser ut til å miste det i Donbas på kort sikt. Nå ser Russland muligheten for å presse Europas hovedsteder til å oppgi sanksjonene eller minske våpenstøtten, eller i det minste bli uenige seg imellom. – Dette er en utvidelse av krigen til energidomenet. Dette er en økonomikrig sett fra Moskva, og energikrig sett fra Europa, oppsummerer Røseth ved Forsvarets stabsskole.  Nato-sjefen advarer Natos generalsekretær Jens Stoltenberg ber verden stå opp mot det han omtaler som Russlands «energiutpressing» og «tyranni»: – Vi betaler en pris for å støtte Ukraina. Men prisen vi betaler telles i dollar, euro og pund, mens ukrainere betaler med sine liv. Og vi alle vil måtte betale en mye høyere pris hvis Russland og andre autoritære regimer tror de kan invadere naboer og tråkke på internasjonal lov uten å straffes, skriver Stoltenberg i et innlegg publisert i Financial Times onsdag. Styrker seg geopolitisk Energikrigen spisser seg til. Men Putin og hans regime har lang erfaring med å bruke gass og olje som våpen. – Russland har alltid brukt energi for å fremme sine internasjonale- og sikkerhetsmessige interesser. De har iverksatt en rekke tiltak for å påvirke andre lands politiske beslutninger gjennom energipolitikk, enten det er gjennom krasse, truende uttalelser eller eksplosjoner og sabotasje av infrastruktur, sier Jakub M. Godzimirski, forsker ved NUPI til VG. Han påpeker at Russland i 2003, da de offentliggjorde en ny energistrategi, uttalte at «Russlands energiressurser styrker deres geopolitiske posisjon»


Joan Laporta sier at Barcelona ikke har noe fleksibilitet på grunn av høye lønninger som har tynget klubben i lang tid og er klar på at forhandlingene med Messi nå er over.  Torsdag kveld kom sjokkbeskjeden fra Barcelona om at de på grunn av det økonomiske regelverket til LaLiga ikke kan signere en ny kontrakt med Lionel Messi, til tross for at både klubb og spiller selv ønsket å fortsette samarbeidet.  – Jeg ønsker ikke å gi et falskt håp. Forhandlingene er over. Det har ført oss hit, uten at vi har klart å komme til en enighet på grunn av lønnsrestriksjonene, mener Barcelona-president Joan Laporta, og bekrefter også at Messi har fått andre tilbud som argentineren nå må vurdere.  Presidenten ville imidlertid ikke svare konkret på om PSG er blant klubbene som er aktuelle for Messi.  – Messi ønsket å bli, også hvis vårt tilbud var økonomisk dårligere. Han skapte ingen problemer, og stol på meg, han gjorde mye økonomisk for å kunne bli her, sier Laporta. Laporta hevder videre at situasjonen ikke ville blitt vesentlig bedre av å selge andre spillere. – Det fikser ikke situasjonen, mener Barcelona-presidenten. Messi har vært i klubben siden 2000 og fikk debuten sin for A-laget i 2003 i en treningskamp og sin første kamp i LaLiga i 2004.  – Jeg er trist, men jeg er sikker på at vi har gjort det beste for Barcelona.  – En ny æra starter nå. Det vil være før og etter Messi, sier Laporta, og legger til at de vil være evig takknemlige for Messis tid i klubben. Ekspert på spansk fotball for Viaplay, Petter Veland, var med på VGTVs sending etter pressekonferansen og oppsummerer det slik: – Vi fikk noen svar og så sitter igjen som spørsmålstegn etter noen andre svar. Han legger primært skylden på det tidligere styret. – Jeg synes han på mindre måte enn i går angriper LaLiga. Han bruker en litt mer fredelig tone og sier at LaLiga ikke har satt noe annet krav enn at de følger reglene som blir satt og at det er viktig for LaLiga at det er likhet for alle. Det han derimot virker litt sår over er at LaLiga ikke viser noe fleksibilitet i forbindelse med den kreative varianten de prøvde seg på, hvor de ble enige med Lionel Messi om en toårskontrakt som skulle betales over fem år, sier Veland.  Laporta åpnet pressekonferansen med å forklare at klubben ikke lenger har noe økonomisk fleksibilitet.  – Noe jeg må si først er at vi har en såpass dårlig økonomisk fortid at vi har lønnskostnader som tilsvarer 110 prosent av inntektene. Det gjør at vi ikke har noe fleksibilitet. Situasjonen er verre enn vi ble fortalt og hva vi hadde kalkulert basert på offisielle tall. De forventede tapene er store og den forventede gjelden er høy. Vi har ingen marginer i lønnen, sier Laporta ifølge Marca. Det estimatet ville vært med Messi i klubben. Laporta forteller senere i pressekonferansen at de selv uten Messi ikke har mye spillerom. – Alle jobber med situasjonen. Nå har vi litt mer margin for å se om vi kan finne en løsning. Vi er på grensen, selv uten Leo, sier han.  – Jeg vil avslutte denne introduksjonen med å si at Leo ønsket å bli i Barca. Vi ønsket at han skulle bli. Det at han ønsket å bli var det første skrittet som ble tatt. Det var en viktig faktor. Jeg vil takke alle som var med på forhandlingene. Vi har forhandlet de siste månedene. Det var mange faktorer å ta hensyn til, sier Laporta.  – Leo ønsket å bli værende, så han er ikke glad. Vi ønsket alle at han skulle bli værende, men for ham er det en situasjonen hvor han må innse at det ikke vil skje. Jeg ønsker ham og hans familie det beste uansett hvor han går. Barcelona er hans hjem.