En rådgiver til president Vladimir Putin mener at Russlands eksistens står på spill. Han gir Vesten skylden. Uttalelsene til Vladimir Medinskij blir torsdag formiddag gjengitt i russiske medier, blant annet hos nyhetsbyråene RIA og Tass. – Selve eksistensen til Russland står på spill i dag, sier Putin-rådgiveren ifølge RIA og RT. – De presser oss mot ødeleggelse av det politiske systemet, ødeleggelse av landet, sier han ifølge Tass. Sammenligner med 1917 Han trekker paralleller til hva som skjedde med Tsar-Russland i februar 1917 (revolusjonen som endte med at tsaren abdiserte) og med Sovjetunionen i 1989 (som etter hvert førte til at Sovjetunionen sluttet å eksistere og ble delt opp i 15 land). – Det som skjer i verden i dag, er den største utfordringen i historien for Russland, og vi må handle i samsvar med denne utfordringen, sier han ifølge RIA. Vladimir Medinskij var tidligere kulturminister, og har siden januar 2020 vært Putins rådgiver. Han er leder for den russiske delegasjonen i forhandlingene mellom Russland og Ukraina for å få en slutt på krigen. Uttalelsene hans kom i «et møte i den interdepartementale kommisjonen for historisk utdanning», heter det. Ifølge Tass sa Medinskij også at det som skjer nå er resultatet av 15 år med «hjernevasking med alternativ historie» om Ukraina, ut fra at «Russland har vært en fiende i uminnelige tider». Medinskij er historiker og fikk i sin tid masse pepper fordi han foreslo å begrave liket av kommunistlederen Vladimir Lenin, som nå ligger i et mausoleum på Den røde plass. Ville ikke utelukke atomvåpen Den russiske regjeringens talsperson Dmitrij Peskov ville tirsdag ikke utelukke at Russland ville bruke atomvåpen. Men de vil kun bruke dem dersom nettopp Russlands eksistens er truet, sa Peskov. Talsmannen sa også at Russlands hovedmål med de militære angrepene i Mariupol er å «renske byen» for det han omtaler som nasjonalistiske militæravdelinger. Han sier også at «enkelte ukrainere samarbeider med Russland», ifølge nyhetsbyrået Tass. Peskov uttalte også at «spesialoperasjonen» går slik Russland hadde planlagt på forhånd, og at «okkupasjon av Ukraina ikke er målet». – Ingen trodde den spesielle militæroperasjonen ville ta bare et par dager, sa Peskov på CNN onsdag. Sjefen for utenlandsetterretningen, Sergej Narysjkin, har også uttalt seg om Russlands rolle, sitert av RIA: – Våre militære, som alle andre, vil aldri være enige i at noen på den andre siden av havet har bestemt seg for å gi Russland en plass på sidelinjen i verdenshistorien. – En stor tabbe Den svært spente situasjonen er torsdag tema under NATOs hastetoppmøte i Brussel. Der skal NATO-sjef Jens Stoltenberg møte stats- og regjeringssjefer fra de 30 medlemslandene.  – President Putin har gjort en stor tabbe ved å starte en krig mot en uavhengig nasjon, sa Nato-sjef Jens Stoltenberg i forkant av toppmøtet.

Putin-rådgiver:  - Russlands eksistens står på spill


Zinédine Zidane (49), Antonio Conte (52), Brendan Rodgers (48) og Mauricio Pochettino er hete kandidater til managerjobben dersom Ole Gunnar Solskjær (48) må gi seg. Men nå lanseres også Graham Potter (46) som en joker.  Etter 0–5-tapet mot Liverpool søndag kveld er Solskjær under større press enn noen gang, og bookmakerne i England har oppdatert listene over hvem som er mest aktuelle til å ta over jobben dersom det blir et skifte på Old Trafford.  Flere av oddsselskapene i England har Brendan Rodgers som favoritt. Den tidligere Liverpool-manageren har gjort en meget god jobb i Leicester, men har altså kontrakt med klubben frem til sommeren 2025. En manager som har vært koblet til Manchester United i mange år er Mauricio Pochettino, men argentineren er nå i PSG. Han erstattet Thomas Tuchel (nå Chelsea) i januar. Ligagullet røk i duellen med Lille forrige sesong, men nå har de en luke på toppen av tabellen. Pochettino har kontrakt med PSG frem til sommeren 2023.  Antonio Conte og Zinédine Zidane er ledige på markedet, og naturlig nok navn som blir koblet til en eventuell ledig jobb i Manchester United. Guardian skriver i dag at Conte angivelig er et meget hett navn allerede.  Han ledet Chelsea til Premier League-gull i 2016/17, og FA-cupseier sesongen etter. Han ble Serie A-mester med Inter sist sesong.  Zidane har to ligagull som Real Madrid-sjef, og har i tillegg grafset til seg tre Champions League-titler med klubben, men vært ledig på markedet etter at han trakk seg fra Real-jobben i mai.  Potter blir «trollmannen»? Men TV 2-ekspert Morten Langli, og Viasat-kommentator Roar Stokke lanserer en mindre profilert manager som en god kandidat til managerjobben hos de røde i Manchester, nemlig Brightons Graham Potter.  – Zidane og Conte er gode kandidater, men jeg mener Potter er den beste fotballtreneren av de tre. Han har gått den harde skolen med begrensede ressurser og oppnådd strålende resultater – med underholdende fotball, sier Langli til VG. – Han er en svært spennende manager. Han er taktisk fleksibel og får mye ut av spillerne. Han virker å ha personligheten og dyktigheten til å prøve seg i enda større klubber, sier Stokke til VG.  Stokke understreker at de heteste kandidatene ikke er ledige på markedet, og tenker da på Jürgen Klopp, Pep Guardiola, Thomas Tuchel, Julian Nagelsmann og Pochettino. – Erik ten Hag gjør sammen med den sportslige ledelsen i Ajax en stor jobb. De spiller attraktiv fotball basert på å dominere med ball. Får han med seg et team med Marc Overmars og Edwin van der Sar er det en kruttsterk trio, mener Stokke. Tror Solskjær før to måneder til å snu Han mener også at Belgia-sjef Roberto Martínez burde være en god kandidat.  – Hvor lang tid tror du det tar før det blir aktuelt med et managerskifte? – Det er umulig å si. Solskjær startet jobben med så mange plusspoeng på kontoen på grunn av legendestatusen i klubben. Klubbledelsen må ta stilling til om det finnes ledige kandidater med «garanti» for bedre resultater og prestasjoner, sier Stokke. – Jeg tror han får resten av 2021, men det krever umiddelbar endring. Det er en tøff periode med vanskelige kamper på rekke og rad. Jeg tror Solskjær er mentalt sterk nok til å bli trigget av denne utfordringen, legger han til. Langli gikk hardt ut på TV 2 da han analyserte situasjonen på Old Trafford før søndagens voldsomme Liverpool-smell.  – Jeg vet ikke hva ledelsen jakter på, men prestasjonene og resultatene har vært dårlige over tid, og da ender det ofte med at treneren får sparken. Det finnes jo klubber som tenker på en annen måte. Det er mulig Manchester United kjører samme strategi som Norwich for eksempel, sier Langli.

Eksperter om Solskjær får sparken:  Favorittene til å overta


Norske olje- og gassinstallasjoner er svært utsatt som terrormål. Oljebransjen har ikke villet innordne seg, mener terrorekspert. Nå innføres hastetiltak. Tirsdag ble det kjent at det er tre store hull i gassrørledningene Nord Stream 1 og 2 i Østersjøen.  Eksperter har påpekt faren for terror mot norske olje- og gassinstallasjoner. Nå innføres hastetiltak for å sikre norsk sokkel. En av Norges fremste terroreksperter, Anders Romarheim, leder for Senter for internasjonal sikkerhet ved Institutt for forsvarsstudier ved Forsvarets høgskole, mener oljebransjen har fått for stor frihet til å bestemme over sikkerheten.  – Det er en lang historie med at olje- og energiselskaper har valgt å ha egne løsninger, og ikke innordne seg Sikkerhetslovens område, sier Romarheim til VG. – De har ønsket selvstyre, og det betyr at sikkerheten er slik operatørene ønsker den. Det gir staten dårlig styring, sier Romarheim. Romarheim mener oljenæringen, med støtte fra embetsverket, har innført egne bransjestandarder. Der er det høy fokus på sikkerhet rettet mot forebygging av uhell, og tiltak ved ulykker, men lite mot eventuelle angrep. – Men er veldig gode på den delen av sikkerhet som er rettet mot helse og trygghet, men ikke like gode på den delen som gjelder å sikre seg mot terror og sabotasje. – For å sette det på spissen: Å kunne sikre seg mot ulykker er vel og bra, men det holder ikke mot Putin, sier Romarheim. Equinor (tidligere Statoil) er det klart største norske oljeselskapet, og var først ute må å lansere tiltak for å bedre sikkerheten ved norske olje- og gassinstallasjoner. – Vi skal forsterke sikkerheten ved installasjoner offshore, ved kontorsteder, ved forsyningsbaser, helikopterbaser og fartøy, opplyser Eskil Eriksen, pressetalsperson for utforskning og produksjon Norge i Equinor til VG. Lignende tiltak skal iverksettes av alle selskaper på norsk sokkel. Equinor vil ikke svare på om det betyr utplassering av bevæpnet personell, eller tettere samarbeid med det norske sjøforsvaret. – Av hensyn til sikkerheten og effekten av tiltakene vi nå iverksetter, kan jeg ikke gi flere detaljer på det, sier Eriksen. – Men vi er i tett dialog med alle norske sikkerhetsmyndigheter om tiltakene vi tar, utdyper han. Eriksen vil ikke svare på kritikken fra Romarheim, om at oljebransjen har gjort for lite for å sikre seg mot sabotasje/terror. Han henviser til Offshore Norge, en arbeidsgiver- og interesseorganisasjon for selskaper som driver på norsk sokkel. Offshore Norge avviser at oljebransjen ikke har hatt fokus på faren for terror og sabotasje. – Den beskrivelsen kjenner vi oss ikke igjen i. Det er en problemstilling som næringen følger opp med aktuelle tiltak ut ifra en risikovurdering, svarer Kolbjørn Andreassen, kommunikasjonsleder for arbeidsliv og operative forhold. Han mener det heller ikke stemmer at bransjen har ønsket selvstyre om sikkerhet. – Det er ikke riktig. Det er strenge krav til både sikkerhet og sikring i Petroleumsloven. – Er et terrormål Ann Ørjebu er oljearbeider på Ivar Aasen-feltet i Nordsjøen, og klubbleder i Industri Energi. Hun sier hun selv ikke er bekymret for sikkerheten, og har ikke mottatt noen bekymringsmeldinger fra ansatte. – Vi vet fra før at arbeidsplassen vår er et terrormål. Det er alle landanlegg og offshoreinstallasjoner. Men jeg tror man blir litt gal om man går rundt og tenker på det hele tiden. Jeg vil ikke at man skal gå på jobb og være bekymret.  Ørjebu sier at det som nå skjer med Nord Stream, er utenfor deres kontroll. – Jeg stoler på de som har innsikt i dette og har kontroll, så forholder vi oss til de beskjedene vi får.  Den siste tiden har det blitt meldt om flere observasjoner av uidentifiserte droner/luftfartøy i nærheten av norske offshoreinnretninger. Ørjebu sier at naboen, Johan Sverderup-feltet, har observert droner i området


Nils Jakob Hoff klasket nevene i bordet og brølte da ledelsen i skiforbundet skal ha bedt Therese Johaug om å komme med en liten løgn i forbindelse med dopingsaken, skriver Johaug i sin nye bok. Therese Johaug la opp etter OL-suksessen i Beijing i vår. Denne sommeren og høsten har 34-åringen med 14 VM-gull og fire OL-gull blant annet brukt til å skrive bok om livet og karrieren.  Torsdag har hun drevet reklame for egen bok. Blid og godt fornøyd med boken møtte hun VG i Gyldendals lokaler midt i Oslo sentrum.  I boken «Hele historien» gir hun god plass til dopingsaken fra 2016, hvor hun avla en positiv dopingprøve på clostebol (anabolt steroid).  I over en uke var det bare de nærmeste, landslagsledelsen, etter hvert sponsorer og lagvenninner som visste om den positive testen. Ifølge Johaug var det uenighet mellom henne og langrennsledelsen rundt pressehåndteringen av saken. For skiforbundet skulle samme uke ha «kickoff» for alle sine grener foran VM-sesongen 2017. Alle stjernene var klare og skulle være til stede. Skiforbundet ønsket at Johaug også skulle være med. Johaugs advokat Christian B. Hjort og manager Jørn Ernst argumenterte for at de ville ha saken ut i mediene, at det ble for mye for Johaug å bære hemmeligheten lenger.  Johaug var også redd for at nyheten skulle spre seg uten at hun hadde kontroll på den. Hun forteller at hun var opptatt av at hun ville fortelle sin side først.  Stemningen på et møte med skiforbundet beskrives som meget amper.  «Til slutt kokte det fullstendig over for Nils Jakob, som normalt er en sindig kar. I en voldsom bevegelse klasket han de svære nevene sine på bordet, skjøv seg bakover på stolen og reiste seg opp mens han brølte ut en tordentale om hvor jævlig jeg hadde hatt det de siste dagene og hvor langt nede jeg var. Hvordan det tæra på å bære rundt på denne fryktelige hemmeligheten som handla om min troverdighet som menneske», skriver Johaug og fortsetter:  «Og nå vil dere at Therese skal gå ut og ljuge?» ropte han rasende, samtidig som han tok opp en penn fra bordet og kasta den av all kraft. Den føk igjennom rommet som et prosjektil, ikke langt over huet på skipresidenten, og traff veggen med et smell.» Skiforbundets kommunikasjonssjef Espen Graff forteller at det var et møte med mange følelser.  – Jeg husker Nils Jakob ble sint og kastet en penn. Det var mange til stede, men mitt inntrykk er at detaljene ikke huskes så godt. Det er ulike versjoner av hvorfor han var sint, sier Graff.  – Ble Johaug oppfordret til å stille opp på kickoff og «late som ingenting»? – Det var et møte hvor alle var sterkt preget og det ble diskutert ulike løsninger, både kloke og mindre kloke. Vi diskuterte utfordringer rundt det store kickoffet, men det viktigste fra mitt ståsted er at vi selvsagt ville fortelle historien slik den var. Vi hadde god kommunikasjon med Christian Hjort og Jørn Ernst. Det resulterte med at skistyret avlyste kickoffet og planla for pressekonferanse. KOMMENTAR: Åpenhet er viktig. Den burde kommet tidligere. Når Johaug ser tilbake på det nå, konkluderer hun med at det neppe var noen som tenkte klart. Hun forteller også at historien fra dette møtet har hun aldri fortalt til noen før det nå kommer mellom to stive permer.  – Livet mitt som egentlig besto av trening, avslapping, være med venner, liv og latter var plutselig byttet ut med møter, advokater og en strigråtende Therese, som ikke turte å gå ut døren å møte folk, sier Johaug til VG.  Hun forteller i boken, som er skrevet i samarbeid med NRK-journalist Anders Skjerdingstad, at Skiforbundet tilbød henne å være med på kickoff-arrangementet, for så å ha sin pressekonferanse dagen etter.  «Jeg kunne ikke sitte der og late som om ingenting var skjedd og snakke om målene mine for den kommende sesongen. Da foreslo de at jeg skulle droppe den, og at vi i stedet skulle dikte opp en forklaring på
hvorfor jeg ikke var der

Avsløringer i Johaug-bok:  «Nå vil dere at Therese skal gå ut og ljuge?»


Kommunikasjonssjef Espen Graff (52) hevder at Clas Brede Bråthen (52) har kalt generalsekretær Ingvild Bretten Berg (48) for «ei fitte». Bråthen nekter for dette. Det er i de interne sakspapirene mellom advokatfirmaet Kluge og Norges Skiforbund at opplysningene kommer til syne: Dette er blant de konkrete eksemplene som ski-toppene nevner, basert på hva ulike personer hevder å ha hørt: Skipresident Erik Røste og generalsekretær Ingvild Bretten Berg vil avslutte arbeidsforholdet med hoppsjef Clas Brede Bråthen når kontrakten går ut i april. Da har Bråthen hatt jobben på midlertidige kontrakter i 17 år. Hoppsjefen har trenere, sponsorer og utøvere med seg når han har saksøkt skiforbundet. Ledelsen i Skiforbundet mener Bråthen har en uakseptabel atferd og kommunikasjonsform. Ifølge advokat-notatet fra Kluge er det kommunikasjonssjef Espen Graff som hevder å ha hørt at Bråthen skal ha kalt Bretten Berg for «ei fitte». «Han (Graff, journ. anm.) erindrer ikke når, men tror det var i en av utallige telefonsamtaler han har med CBB». Bråthens advokat, Marit Håvemoen, hevder overfor VG at hoppsjefen aldri har blitt konfrontert med noen av påstandene som fremkommer i denne saken i løpet av 17 år i jobben. Bråthen nekter for å ha brukt det aktuelle ordet. – Hvis Bråthen hadde brukt slike ord som «f…» er det rart at Bråthen ikke er blitt konfrontert med det tidligere. Bråthen har siden et møte med generalsekretæren i september i fjor gjentatte ganger bedt NSF (Norges Skiforbund) om å dokumentere og konkretisere eventuelle eksempler på negativ atferd, sier Håvemoen. Hun mener hun har gjentatt oppfordringen en rekke ganger. – Ingen av de anklagene som her nevnes har hverken blitt forelagt for Bråthen, eller konkretisert for ham. Bråthen fikk derimot som et eksempel påtale for å sagt at Bretten Berg var «dum» dersom hun takket nei til en halv million kroner fra Lundin. Dette fremstår dermed som ondsinnet ryktespredning og bevist undergraving av Clas Brede Bråthen, sier hun. Skiforbundets advokat, Nina Gundersen Sandnes, reagerer på dette: – Det er rett og slett oppsiktsvekkende at advokat Håvemoen bagatelliserer uttalelsen og nok engang snur det hele til kritikk mot arbeidsgiver. Jeg ville forventet at LO på vegne av Bråthen, og for øvrig for sin egen del tok sterk avstand fra en slik ordbruk og omtale av sin kvinnelige leder, sier hun til VG. Hun hevder at LOs advokater ble gjort kjent med den påståtte ordbruken under deres første møte, og sier hun derfor regner med at advokatene videreformidlet dette til Bråthen: – Vi avviser sterkt at dette er et rykte, men ønsker ikke å dele ytterligere detaljer om bevisene i saken i media. De konkrete forhold som er utredet, undersøkt og konkretisert vil bli presentert for Clas Brede Bråthen i det berammede drøftelsesmøtet. Dokumentet VG viser til i denne saken har tittelen «Vurdering av mulig oppsigelse – behov for ytterligere opplysninger» og er datert 26. august. Denne uken er Bråthen kalt inn til drøftelsesmøte med forbundet. I den skriftlige dialogen mellom generalsekretær Ingvild Bretten Berg, skipresident Erik Røste og forbundets advokater, går det frem at kommunikasjonssjef Espen Graff vil vitne i retten om det han hevder å ha hørt: «Espen mener at også andre har hørt dette, men det er foreløpig ingen som har turt å si noe om det – så det hjelper oss nok ganske lite akkurat nå. Espen konfronterte ikke CBB direkte tilbake om utsagnet» heter det i notatet. Notatet tar også for seg andre utspill Bråthen anklages for. Generalsekretær Bretten Berg forteller sine egne advokater hvordan forbundet har fått tak i informasjonen: «Lederen i hoppkomiteen er en nyttig idiot»  Generalsekretær Bretten Berg: «Dette er gjengitt i et sitat til en journalist som vi har blitt konfrontert med av journalisten». «Skistyret består av inkompetente idioter» . Generalsekretær Bretten Berg: « ..


Eswatini, tidligere Swaziland, herjes av prodemokratiske protester. Sikkerhetsstyrkene svarer med vold.  Protestanter i landet krever demokratiske reformer og anklager den eneveldige monarken Mswati III (53) for undertrykkelse.  Mens store deler av de 1,1 millioner innbyggerne i landet lever i fattigdom, nyter styrtrike Mswati og hans 15 koner og etterkommere et liv i voldsom luksus.  Han har styrt det afrikanske landet Eswatini – kjent som Swaziland fem til 2018 – i mer enn 30 år. Det er kongen som peker ut regjeringen, dommere og tjenestemenn i landet.  Landet er Afrikas siste absolutte monarki.  – Folk sulter, sier Simelane (48) til VG over en dårlig telefonlinje fra sitt hjem i Manzini i Eswatini.  Av frykt for eventuelle konsekvenser av å uttale seg til pressen ønsker han ikke å ha hele navnet sitt på trykk.  – Nå protesterer folk mot den høye arbeidsledigheten og veldig, veldig lave lønninger. Samtidig kjøper kongen dyre biler. Nå er folk lei av ham. Blant demonstrantenes krav er også oppheving av en lov som forbyr opposisjonspartier.  Simelane forteller at flere demonstranter har blitt skutt av sikkerhetsstyrkene.  – Noen av dem er døde, sier han.  AllAfrica skriver at politiet har brukt tåregass og skutt med skarpt for å oppløse demonstrasjoner. Aktivister i landet hevder at minst 20 personer har blitt drept siden protestene brøt ut denne uken.  Dette avviser myndighetene.  Internett nede  Det er særlig i hovedstaden Mbabane og den største byen, Manzini, at protestene har vokst de siste dagene. Demonstranter har barrikadert seg i gatene og satt fyr på virksomheter som er knyttet til kongefamilien, melder AP.  Myndighetene har innført nattlig portforbud og stengt skoler i landet.  Også internett er nede, noe Human Rights Watch (HRW) jobber med å identifisere årsaken til.  Ifølge Simelane mistenker folk i landet at det er myndighetene som har stengt internett.  Til tross for begrenset internettilgang har enkelte bilder og videoer blitt publisert på sosiale medier. Disse viser blant annet soldater som utøver vold mot antatte demonstranter.  Landets statsminister Ambrose Dlamini (52) døde som følge av covidsykdom 14. desember i fjor. Fungerende statsminister Themba Masuku er utpekt av monarken.  Ifølge Simelane er et av kravene til demonstrantene at de vil ha en ny, folkevalgt statsminister.  I en uttalelse torsdag oppfordret sørafrikanske myndigheter de eswatinske sikkerhetsstyrkene til å utvise tilbakeholdenhet og beskytte folks liv og eiendom.  Også HRW oppfordrer i en uttalelse de eswatinske sikkerhetsstyrkene til å beskytte demonstrantene og respektere rettighetene deres.  HRW skriver at de har gjennomført intervjuer med tre demonstranter som beskrev vilkårlig skyting fra sikkerhetsstyrkenes side. De skal også ha observert vold fra demonstranter. Simelane er bussjåfør og har opplevd at demonstranter har sperret veien og krevd penger for å la ham passere. Han forteller om branner og annet hærverk rundt om.  President i Swaziland Youth Congress Sonke Dube har bedt FN, Den afrikanske union og de 15 andre landene i Samarbeidsorganisasjonen for det sørlige Afrika om å gripe inn og ekskludere Eswatinis monark fra det afrikanske fellesskapet.  – Innfør sanksjoner mot ham og hans nære familie og samarbeidspartnere frem til vi har en folkevalgt regjering i Swaziland (Eswatini, journ.anm.), sier han i en uttalelse.  I en VG-sak fra 2016 er Mswati III beskrevet som en av verdens verste diktatorer.  Da var hans formue antatt å være på minst 100 millioner dollar, i et land der over 60 prosent av befolkningen levde på mindre enn 10,50 kroner om dagen.  Kongen er også glad i luksusvarer – og særlig dyre klokker og biler.  Ifølge den sørafrikanske kringkasteren SABC har Mswati III flyktet fra landet grunnet volden. Dette har imidlertid den fungerende statsministeren avvist

Protesterer mot styrtrik monark med 15 koner


PLANICA (VG) Didrik Tønseth (31) har levert sterke resultater fra november til januar. Likevel har han akkurat falt utenfor de uttakene til de to første distansene i VM. Det er tøft å håndtere. For da distansetrener Eirik Myhr Nossum presenterte laget til onsdagens 15 kilometer i fristil, var ikke Tønseth blant dem. – Det er kjedelig, selvfølgelig. Først blir man skuffet over å bli vraket og så skal man gå rundt her og late som du skal gå og forberede deg. Det er jo en dobbelnedtur. Så kommer løpsdagen. Alle er friske og raske. Da føler du at det er forgjeves, sier Tønseth til VG og fortsetter: – Selv om det er rolige dager, så er det en slitsom tilværelse. Hans Christer Holund skal gå distansen som regjerende verdensmester. I tillegg går Sjur Røthe, Simen Hegstad Krüger, Harald Østberg Amundsen og Johannes Høsflot Klæbo. – Det er muligens det sterkeste laget vi stiller i VM. Det er kanskje den distansen vi har vært best på de siste fem årene, sier Myhr Nossum på tirsdagens pressekonferanse. – Didrik var definitivt med i diskusjonen. Hvis du ser på rennene vi har gått i år har det vært veldig mye norsk i toppen. Kortene har vært stokket litt, og på et tidspunkt måtte vi ta et valg. Da datt dessverre Didrik utenfor. Han har pallplasser i år og kunne absolutt ha vært med å kjempe om medalje i morgen, sier Myhr Nossum om vrakingen av Tønseth. For trønderen har vært i VM-byen i over en uke, nærmere bestemt ti dager. Ennå har han ikke fått gå en distanse. Men han har brukt tiden på å forberede seg. Først som reserve til 30 kilometer med skibytte sist uke. Så igjen til 15 kilometeren onsdag. Men begge ganger har han akkurat falt gjennom. – Man blir hardt straffet uten seier i skirenn som norsk skiløper, sier han, og tror at det siste virkelige toppresultatet – som en seier eller pallplass – i de siste rennene i verdenscupen i Frankrike bikket ting i hans disfavør. – Men sånn er det. Det hjelper ikke at jeg mener jeg burde fått gå noe. Vi er ferdige med uttaksrennene, jeg har ikke mange mesterskapsresultater fra de siste årene, da blir det sånn, sier han. – Hvor tungt er det? – Det er begrenset hvor mye du klarer å psyke deg opp. Du skal jo være litt på hugget hvis du får beskjeden. Men det har gått greit så langt. «Livet i leir», der enkelte kommer hjem som medaljevinnere, har opplevd fiasko, eller bare sitter og venter på sin sjanse på hotellet, beskriver Tønseth som veldig kontrastfylt. Selv deler han rom med Sjur Røthe som lørdag tok bronse. – Det har vært oppturer, det er de som ikke er så fornøyde. Det er en suppe, sier han og humrer. Nå har Tønseth trolig bare ett siste håp. Det er den avsluttende 50 kilometeren i klassisk stil. Den har han hatt i bakhodet i alt av treningsarbeid mens han har vært i Planica de to VM-ukene. Det betyr litt mer trening enn hvis han skulle gått en distanse tidligere i mesterskapet, men han forsikrer at det har han gjort uten at det skal gå utover noe annet. – Jeg har en plan opp mot femmila og forhåpentligvis resten av sesongen. For å få lagt ned litt grunnlag, slik at jeg ikke går rundt her og råtner på rot. Han understreker at han håper å få gå distansen. – Det er tøffe løyper her og det ligger an til tøft føre. Jeg håper å få komme på start, gjøre et godt renn. Det er en løype som krever kapasitet, vurderer Tønseth.


Bildene av tre drepte sivile på bussholdeplass i Kherson viser hvordan russiske missilangrep rammer Ukraina. Russland hevder nå at angrepet er en hevn for ukrainsk «terror». Det er Russlands forsvarsdepartement som kommer med denne oppsiktsvekkende, og kontroversielle, påstanden torsdag. De voldsomme og dødbringende angrepene mot en rekke regioner i Ukraina natt til torsdag skal ifølge Russland være en «massiv gjengjeldelse» for et «terrorangrep». I forrige uke hevdet russiske myndigheter at ukrainske terrorister hadde tatt seg inn i to landsbyer i Brjansk-regionen, som grenser til Ukraina, og tatt innbyggere som gisler i en av dem. Hendelsen beskrives som en russisk provokasjon av Ukraina. VG advarer: Det kommer sterke bilder, som kan oppfattes som støtende av enkelte, lenger ned i denne saken: Russiske missiler ble torsdag skutt mot mål i ti ukrainske regioner, ifølge president Volodymyr Zelenskyj.  – Okkupanten klarer bare å terrorisere sivile, sier han i en uttalelse. I Lviv og Kherson ble mennesker drept, og landets nest største by Kharkiv mistet både strøm- og vannforsyning. Også hovedstaden Kyiv er hardt rammet, og 40 prosent av innbyggerne uten oppvarming. – Dagen vil komme der Putin og hans medhjelpere vil bli holdt til ansvar av et tribunal, sier Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba. Ukrainske myndigheter oppgir at 34 av de 81 russiskavfyrte missilene skal ha blitt skutt ned. Torsdag 2. mars hevdet en proukrainsk gruppe kalt «The Russian Volunteer Corps» å ha tatt seg over grensen fra Ukraina for å angripe en russisk militærenhet i Brjansk inne i Russland. Ukrainske myndigheter gikk raskt ut og benektet kjennskap til den påståtte operasjonen, og hevdet det var snakk om en såkalt falsk-flagg-operasjon. Altså en aksjon iverksatt av russiske myndigheter, for å skape et falskt inntrykk av hva som har skjedd.  Ukraina hevdet samtidig at gruppen som hadde påtatt seg ansvaret ikke hadde noen relasjon til ukrainske myndigheter, og at saken gjaldt en «intern russisk konflikt». Russiske myndigheter mener angrepet var utført av «ukrainske sabotører», som hadde tatt seg inn i landet, angrepet med skytevåpen og tatt gisler. De hevdet også at sivile var drept i angrepet. Vladimir Putin kalte angriperne «nynazister og terrorister». Mykhajlo Podoljak, rådgiver til Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj, avviste anklagene og kalte dem «klassisk, overlagt provokasjon» for å rettferdiggjøre angrepet på Ukraina. – Endret taktikk Hendelsen i Brjansk brukes nå for å forsvare det massive russiske angrepet på sivile områder i Ukraina. Russland har igjen vist sin hensynsløse adferd, mener Roman Avramenko, leder for den ukrainske menneskerettighetsorganisasjonen Truth Hounds, som i dag mottok Sakharov Frihetspris 2023 fra Den norske Helsingforskomité. – Det ser ut som russerne igjen har endret på sin taktikk, sier Avramenko. Han utdyper: – Nå skyter de alle typer missiler de har mot ukrainske byer, for eksempel tyngre og mindre presise missiler som kan treffe 500 meter unna det egentlige målet. Ifølge Avramenko er resultatet brutalt: – Det skaper svært store sivile tap, sier han. Han sier videre er missilangrep som det Russland utførte i Ukraina torsdag, ikke har noen betydning for krigen ved frontlinjen i landet. – Dette er ikke noe annet enn terror. Det er angrep ment for å ramme infrastruktur som rammer sivile, sier han. Det spesielle med dagens angrep er at byer over hele Ukraina er truffet samtidig, også i Lviv, som ligger langt vest i landet, hundrevis av kilometer unna frontlinjen. Dette er en oppsummering av angrepene: Minst fire personer ble drept – to kvinner og to menn – da en rakett rammet et boligstrøk i byen Lviv vest i landet, opplyser guvernøren i regionen, Maksym Kozytskyj. Han sier at det kan være flere personer under den sammenraste bygningen, og at redningsmannskap jobber på stedet. Det er svært sjelden at Russland angriper mål i denne delen av landet, og det skal være første gang på flere måneder at Lviv blir angrepet


(Aston Villa – Manchester United 1–3) Manchester United og Ole Gunnar Solskjær er bare én bortekamp unna å klare det «umulige»; en hel sesong ubeseiret på bortebane.  Etter seieren over Aston Villa, gjenstår bare bortemøtet med Wolverhampton i siste serierunde. Ole Gunnar Solskjær og co. har vist mektig borteform over lang tid, og er ubeseiret på 25 kamper på fremmed gress etter søndagens kamp i Birmingham. Trepoengeren mot Dean Smiths menn sender også United ett steg nærmere Arsenals rekord (27) for antall bortekamper på rad uten tap i Premier League. Bare Preston North End i 1888/89 og Arsenal i både 2001/02 og 03/04 har klart å gå ubeseiret på bortebane gjennom en hel sesong i den engelske toppdivisjonen. Bayern München var den forrige klubben i Europas topp fem største ligaer som klarte det. Det skjedde i 12/13-sesongen. Det var lite som talte for Villa-seier, i hvert fall statistisk. Ikke siden 1995/96-sesongen hadde de klart å slå Manchester United på eget gress i Premier League. Siden den gang hadde de rødkledde vært på besøk hele 21 ganger. Hjemmelaget tok ledelsen på Villa Park søndag, men United snudde til seier etter tre scoringer i andre omgang. – Jeg er kjempefornøyd. Vi viser styrke, moral og kvalitet, sier Solskjær til TV 2. Dette var den tiende gangen denne sesongen «De røde djevlene» har vunnet etter å ha havnet under. – Spillerne lærer og begynner å bli mer rutinert. De stoler på seg selv og måten vi spiller. Vi har kommet i bedre form og holder kampen ut. Jeg er imponert, sier manageren.  – Det er litt av en prestasjon. Vi ønsker ikke å havne under, men det gir oss ekstra kraft til å slå tilbake og vinne, sier Mason Greenwood til BBC. United seier utsatte Manchester Citys gullfest. Samtidig sikret Solskjærs menn en topp fire-plassering, noe som gir Champions League også neste sesong. Etter en sjansefattig innledning på kampen, smalt det fra vertene. Og da smalt det skikkelig. Bertrand Traoré vendte lekent bort Victor Lindelöf i 16-meteren og fulgte opp med et drømmetreff. Ballen seilte perfekt opp i vinkelen, utagbart for Dean Henderson.  Manchester United klarte ikke å sette Emiliano Martínez på de aller største prøvene gjennom de første 45 minuttene. Gjestene slet med å trenge gjennom, men fortsatte jakten etter scoring. Til slutt fikk de betalt. Douglas Luiz felte Paul Pogba på klønete vis innenfor 16-meteren, og som vanlig gjorde Bruno Fernandes seg klar. For tredje kamp på rad mot Aston Villa, scoret portugiseren fra straffemerket.  Det var Fernandes’ 27. scoring i alle turneringer denne sesongen. Dermed tangerer han Frank Lampards antall fra 2009/10-sesongen. Fire minutter senere, etter 56 minutter, fullførte Mason Greenwood snuoperasjonen. 19-åringen vendte elegant bort Tyrone Mings og hamret ballen i korthjørnet. Enkelt, men praktfullt fra stortalentet. Edinson Cavani erstattet Greenwood før slutt og leverte i samme stil. Et innlegg fra Marcus Rashford fant uruguayaneren i feltet, og som så mange ganger før styrte han ballen i nettet. Dermed tangerte han Solskjær og Javier Hernández rekord for antall mål scoret som innbytter for United i én sesong (5). Før slutt ble Ollie Watkins utvist da han fikk sitt andre gule kort for kvelden. Spissen gikk i bakken i 16-meteren – tilsynelatende etter en duell med Dean Henderson – men ble i stedet belønnet med kort for filming. Et skår i gleden for Manchester United var Harry Maguires skade. Midtstopperen måtte legge inn årene et kvarter før slutt. Skadeomfanget er foreløpig ukjent.


TOKYO/OSLO (VG) Jakob Ingebrigtsen (20) viste styrke i semifinalen og tok seg enkelt til finalen på 1500 meter.  I sitt første OL får Jakob Ingebrigtsen muligheten til å kjempe om medaljene. I torsdagens semifinale tok han seg enkelt videre, mens far og trener Gjert Ingebrigtsen trippet nervøst i spenning på den ene langsiden inne på arenaen.  Trenerpappaen sa i intervju med VG og norske medier etter løpet at han snakker mye med sønnen, men at han ikke får bli med i taktikkpraten. – Jeg er aldri trygg. Han er jo som et bomberom, han er så lukket. Han liker godt at faren er ødelagt av nervøsitet, sier Gjert. – Hvordan blir det å se finalen? – Jeg lurer på om jeg skal reise hjem. Jeg har jo ingenting her å gjøre. Jeg får jo ikke snakke med han om taktikk eller noe annet, sier han humrende. Konfrontert med farens uttalelse, svarer Jakob raskt: – Det er litt merkelig. Jeg blir nesten provosert over at andre folk skal snakke taktikk med meg. Vi må kunne være i stand til å tenke selv. Jeg føler meg klar og er i form. Det er bare opp til meg selv å skaffe meg en medalje før jeg reiser hjem, sier en smilende 20-åring til VG. – Det høres ut som han ikke kan så mye om løping, dessverre. Selv om man ligger i front, så er ikke det nødvendigvis en tryggere plass. Man lar seg lure der. Ofte kan det være motsatt. For meg handler det bare om å kjøre et «safe» løp og spare litt krefter, sier Jakob til NRK.  Jakob Ingebrigtsen la seg først bak fra start, men allerede ved passering 400 meter avanserte han frem og tok ledelsen i heatet. Australske Stewart McSweyn valgte å øke tempoet ytterligere og fikk en luke på den tredje runden, men feltet hentet inn McSweyn på slutten. Ingebrigtsen løp inn til annenplass med tiden 3.32,13 og tok seg enkelt videre.  – Det var perfekt gjennomført. Han hadde veldig god kontroll. Så han kan løpe 3.28 i en finale, om ikke mer, sier Gjert Ingebrigtsen. Finalen på 1500 meter starter lørdag klokken 13.40. Kenyanske Abel Kipsang vant heatet med 3.31,65 – 42 hundredeler under den tidligere olympiske rekorden, mens regjerende mester Centrowitz endte helt nede på niendeplass og ble slått ut. Til tross for den olympiske rekorden, sier Kipsang i pressesonen at han holder Timothy Cheruiyot og Ingebrigtsen som favoritter til lørdagens finale. 20-åringen fra Sandnes er en av medaljekandidatene på 1500 meter – men Timothy Cheruiyot fra Kenya regnes som den største gullfavoritten. Cheruiyot og spanske Mohamed Katir er de to eneste som har bedre årsbeste enn nordmannen.  Spanjolen løper kun 5000 meter i OL, mens Cheruiyot enkelt tok seg videre til finalen fra sitt semifinaleheat. Det gjorde ikke en annen av forhåndsfavorittene, Marcin Lewandowski, som måtte bryte med skade på den siste runden.  Ingebrigtsen anstrengte seg særdeles lite da han tirsdag avanserte til semifinalen. Han løp på 3.36,49 og ble nummer fire i heatet sitt. I VM i Doha i 2019 ble Jakob Ingebrigtsen nummer fire på 1500 meter. Året før tok han EM-gull både på denne distansen og på 5000 meter. I OL gjør tidsplanen det umulig å kombinere 1500 og 5000 meter. Jakob Ingebrigtsen var før OL veldig klar på at han skulle prøve å unngå problemer i forsøk og semifinale. VM i Doha i 2019 åpnet på dramatisk vis da Jakob han først ble disket i forsøket på 5000 meter – for at han løp på innsiden av banen. Den norske anken førte imidlertid fram og han fikk løpe finalen. Jakob blir med det den første Ingebrigtsen-broren i en OL-finale siden 2012. Den gang endte en 21 år gammel Henrik Ingebrigtsen på femteplass i finalen i London, mens det i Rio de Janeiro fire år senere sa stopp i semifinalen for Henrik. Filip Ingebrigtsen ble da disket i forsøket.  I Tokyo er det Jakob og Filip som har representert Sandnes-familien, men Filip var langt unna å ta seg videre fra forsøket på øvelsen.

Om farens innblanding:  - Nesten provosert


SV foreslår at du skal få mer strømstøtte ved lavt forbruk, mindre ved høyere og ingenting over 3000 kilowatt timer i måneden. Det rammer også folk med store, eldre hus og moderate inntekter.  Partiet er i forhandlinger med regjeringen om mulige endringer i dagens strømstøtte. Helge Ivar Fredriksen og kona Vibeke på Sundvollen ville fått 1500 kroner mindre i strømstøtte for de tre kaldeste månedene sist vinter hvis man legger SVs forslag til grunn, familiens forbruk den gangen og strømprisen som gjaldt da. Det viser VGs beregninger. Ekteparet sto frem i VG i januar etter at de fikk en desember-regning på nesten 10.000 kroner fratrukket strømstøtten som var den gangen. Helge Ivar (53) er uføretrygdet mens Vibeke (53) jobber som tegnspråk-tolk. – Tak på 3000 kwt rimer ikke – Nok en gang er det vi som har gamle eller store boliger som må lide. Å si at det er vanlige folks tur er bare tøys, det er vanlige folks tur til å betale fellesregningen. At man skal ha et tak på tre tusen kilowatt timer rimer ikke i det hele tatt, mener Helge Ivar.  I desember i fjor brukte ekteparet 4749 kilowattimer, i januar 3828 og i februar 3688 – altså godt over de 3000 kilowatt timene hvor SV har satt grensen. – Huset vårt har elektrisitet som hovedvarmekilde, men nå fyrer vi mye mer med ved, sier Helge Ivar. Vibeke skyter inn:  – Vi hadde en del store stokker hjemme som hele storfamilien har vært med å skjære opp, klyve og legge i sekker slik at vi skal ha nok ved til denne vinteren og neste år. Hun forteller at de ber folk beholde skoene på på kjøkkenet. Det er egentlig varmekabler over hele huset, men bortsett fra på badet er de stort sett skrudd av. – Vi følger med på spotprisen. Hvis den er lav setter vi kanskje på varmekablene i stua noen timer for å få en lunk. Vi er mye mer bevisst på når og hvordan vi bruker strøm nå sammenlignet med for to år siden, sier Vibeke. Grafen under viser hvordan de to ordningene slår ut når prisen er 150 øre per kilowattime. SVs ordning er rausere enn Regjeringens opp til 3600 kilowattimer. Hvis prisen var høyere, ville krysningspunktet kommet tidligere – ved et lavere forbruk.  Dersom SVs forslag hadde vært innført allerede i fjor, ville Anita Hilland (61) i Bergen ha fått 662 kroner mer i strømstøtte totalt for desember og de to første månedene i år viser beregninger VG har foretatt. Vi har da tatt utgangspunkt i forbruket hun hadde den gangen, strømprisen i de tre månedene og lagt til grunn regjeringens nåværende støtteordning som er 90 prosent dekning over 70 øre per kilowatt time eks moms opp til 5000 kwt i måneden. For desember i fjor måtte Bergensfamilien ut med drøye 10.000 kroner for å få strøm i stikkontakten, støtten inkludert. Den var da på 55 prosent. – Nå har vi satt inn en gassovn på hjul i stua. Vi har en liten lunk på badegulvet men bortsett fra varmepumpen på kjøkkenet er alt annet slått av. Jeg har vært mye forkjølet og er lei av å fryse, sier Hilland som jobber i sikkerhetskontrollen på Flesland. I desember brukte de 3762 kilowatt timer, i januar 2871 og i februar 2449.  – Det frister å sette på mer varme hjemme for det er ikke godt å fryse. Jeg vil ikke ha det så kaldt og guffent over lang tid, så da foretrekker jeg den strømstøtteordningen vi har nå slik at vi kan få det litt mer levelig hjemme, sier Hilland.   SVs Lars Haltbrekken sier de er i dialog med regjeringen om mulige endringer i strømstøtten og at de håper å komme i mål en gang neste uke. – Vi driver og diskuterer med regjeringspartiene, sier Haltbrekken til VG. – Det som viktig for oss er å få til en bedre støtte for dem som sliter mest og har dårlig råd. Derfor ønsker vi også mye bedre støtte til energieffektivisering slik at også folk med vanlige- og lave inntekter kan ha råd til det, legger han til

SVs strømstøtte-forslag:  - Vanlige folks tur til å betale


Fotballspilleren Christian Atsu er funnet død i ruinene etter jordskjelvet i Tyrkia. Han ble 31 år gammel. Den ghanesiske fotballspilleren Christian Atsu er funnet død under bygningen der han bodde i det sørlige Tyrkia etter forrige ukes massive jordskjelv. Det meldte Reuters lørdag morgen. – Atsus livløse kropp ble funnet under ruinene, sier Atsus agent Murat Uzunmehmet til reportere i Hatay. Atsu har inntil nå vært savnet siden det kraftige jordskjelvet i Tyrkia og Syria. Kort tid etter Reuters’ melding kom også bekreftelsen fra Hatayspor, klubben Atsu spilte for i den tyrkiske toppdivisjonen. – Vi vil aldri glemme deg, Atsu. Fred være med deg, din vakre person. Ord kan ikke beskrive vår sorg. Hvil i fred, skriver klubben. Hatayspor forteller også at Atsus kiste er på vei til hjembyen Ada Foah på den ghanesiske sørkysten. I 2012 fikk Atsu sin første landskamp for Ghana. Totalt spilte han 60 kamper for sitt landslag, tre av dem i VM i 2014. Fotballprofilen, som blant annet har vært i Porto, Chelsea, Everton og Newcastle, signerte for Hatayspor i september i fjor. Klubben lå på 14. plass i den tyrkiske toppdivisjonen, men trakk seg fra seriespillet etter jordskjelvkatastrofen. – Alle i Chelsea FC er knust over å høre om den tragiske bortgangen til vår tidligere spiller, Christian Atsu. Våre tanker sendes til hans familie og venner, skriver Chelsea på Twitter. – Vi er i dyp sorg over å høre at Christian Atsu på tragisk vis har mistet livet i Tyrkias ødeleggende jordskjelv. En talentfull spiller og en spesiell person, som alltid vil bli husket med glede av våre spillere, ansatte og supportere, skriver Newcastle. Flere tyrkiske klubber har også vist sin støtte: – Vi er triste over å høre om dødsfallet til Hatayspor-spiller Christian Atsu, skriver Fenerbahce, før de sender sine kondolanser til Atsus familie, fans og hele Hatayspor-miljøet. – Du vil alltid være i våre hjerter, Christian Atsu, skriver Besiktas. – Vi er triste over å høre at Hatayspor-spiller Christian Atsu mistet livet i jordskjelvet som preget landet vårt, skriver Galatasaray. Over 45.000 mennesker er til nå bekreftet omkommet i jordskjelvet i Tyrkia og Syria.


Prins Harry, Elton John og en rekke andre kjendiser saksøker den britiske mediegiganten Associated Newspapers Ltd. Mandag starter den første høringen i søksmålet. Det dreier seg om påstått telefonavlytting og andre brudd på personvernet. Associated Newspapers Ltd eier den britiske tabloidavisen Daily Mail, og det er spesielt mot den søksmålet er rettet. Andre kjendiser bak søksmålet er skuespillerne Elizabeth Hurley og Sadie Frost. De anklager Daily Mail for å ha hyret inn privatetterforskere som avlyttet bilene og hjemmene deres. I tillegg mener de at avisen har betalt politiet for informasjon, etterlignet ansatte ved sykehus og klinikker for å få informasjon og få tilgang til bankkontoer. Associated Newspapers Ltd avviser anklagene. – Vi tilbakeviser fullstendig og utvetydig disse absurde anklagene, sa en talsmann for medieselskapet i oktober. Flere runder Dette er ifølge Variety tredje gang prins Harry går til søksmål mot Associated Newspapers på tre år. Harry og hertuginne Meghan har tidligere sagt at de ikke vil ha noe å gjøre med fire store britiske aviser, inkludert Daily Mail, som de anklager for løgnaktig og invaderende dekning. Paret har sagt at dette var en av grunnene til at de trakk seg fra alle sine kongelige oppgaver og flyttet til USA i 2020. Samme år vant Meghan et søksmål mot Daily Mail etter å ha krevd at navnet på fem av sine venninner ikke skulle publiseres.


I aller siste hinder før finalen, snublet Carina Dahl ut av «Stjernekamp». Dahl fikk litt for tøff konkurranse i sesongens nest siste «Stjernekamp», men kan likevel være stolt over å ha kommet så langt i konkurransen. – Dette har vært over all forventning. Jeg er så stolt og glad. Tusen takk til alle som har stemt og støttet meg, sier Dahl i NRK-sendingen, etter at det ble klart at hun ikke får plass i finalen.  Hun er på ingen måte bitter. – Dette er så greit. Jeg unner de to her en plass i finalen, sier Dahl. Av de to finalistene, var det Alexandra Rotan som imponerte mest denne lørdagen.  Rotan leverte til terningkast fem hos VGs anmelder med begge sine opptredener, med henholdsvis storband og musikal som sjangere. «Hennes mektige versjon av denne låten burde sendt henne rett til finalen – stemmekontrollen, innlevelsen, energien og lekenheten hennes røsker sangen ut av klisjeen og opp mot himmelen», skriver anmelder Marius Asp etter Rotans versjon av «New York, New York». Bjørn Tomren leverte til terningkast fire med Frank Sinatra-klassikerne «You Make Me Feel So Young» og «Moon River». For Carina Dahls del ble det to treere. VGs anmelder Marius Asp roser Dahl for å treffe med valget av låten «I Get a Kick Out of You». «Dahl har en elegant fremtoning og hun kler overraskende godt å ha Kringkastingsorkesteret i ryggen. Men vokalmessig holder ikke dette helt», mener Asp. Dahl avsluttet med «This Is Me» fra musikalen «The Greatest Showman». «Det merkes at Carina Dahl tror på det hun synger, og innlevelse er et must i akkurat dette uttrykket. Dessverre rakner det hele relativt fort. Hun bommer på flere toner enn hun treffer», oppsummerer Asp i sin anmeldelse. Seernes dom ble den samme: Alexandra Rotan og Bjørn Tomren er videre til finalen i «Stjernekamp», mens Carina Dahl er slått ut. Her kan du felle din dom ved å legge inn terningkast:


Sam Ryder (32) representerte Storbritannia i årets Eurovision-finale. I et radiointervju har han sagt at Ben Adams (40) er en del av Subwoolfer.  I et intervju med Magic Radio breakfast sa Sam Ryder, ifølge Daily Mail, at han så Ben Adams i Torino under Eurovision. – Jeg så Ben ta en croissant ved buffeen, og tenkte: «Vent, hva gjør du her?», sa Ryder under intervjuet.  – Jeg fikk ikke sjansen til å spørre ham fordi jeg ikke ville gi ham beskjed om at jeg visste hvem han var. Det har lenge vært spekulert i om Ben Adams gjemmer seg bak Subwoolfer-masken sammen med Gaute Ormåsen.  – Så mens jeg snakket med denne fyren i en ulvemaske, tenkte jeg for meg selv: «Jeg vet at du er Ben fra A1, men jeg vil ikke fortelle deg at jeg vet det», sa Ryder i intervjuet. Sam Ryder tok Storbritannia hele veien til annenplassen i årets Eurovision-finale.  Leste du denne? Gaute Ormåsen og Ben Adams’ biler parkert ved Subwoolfer-innspilling Subwoolfer kom på tiende plass i årets Eurovision, men de fortsetter å holde identiteten skjult og har ennå ikke kastet maskene.


Kulturminister Anette Trettebergstuen (Ap) forteller at hun sjekket med både Stortinget og Skatteetaten før hun leide ut et rom til venninnen. Både hun og politikere fra Høyre og SV meldt inn saker til vurdering. I helgen avdekket VG at Stortinget bare har trukket én representant i skatt for fordel av gratis pendlerbolig i Oslo det siste tiåret. Samtidig har en rekke representanter leid ut hele eller deler av boligen sin på hjemstedet. Men: Når man leier ut egen boenhet på hjemstedet, kan det føre til at pendlerboligen likevel ikke blir skattefri. I så fall må også Stortinget betale 14 prosent arbeidsgiveravgift. Dermed risikerer nå både flere stortingsrepresentanter og Stortinget selv store krav om skatt og arbeidsgiveravgift. Flere tok kontakt I en e-post fra Stortingets direktør Marianne Andreassen til de folkevalgte mandag ettermiddag, skriver hun at flere representanter har tatt kontakt med administrasjonen og spurt om de skulle betalt skatt, etter å ha leid ut hele eller deler av boligen sin på hjemstedet. «Dette er en av problemstillingene som nå vurderes av advokatfirmaet Grette», skriver Andreassen. Rapporten fra Grette skulle leveres 30. november, men er utsatt til 15. desember. Frykter skattesmell VG fortalte i helgen hvordan nåværende kulturminister Anette Trettebergstuen (Ap) i fjor ble den eneste Stortinget har trukket i skatt for pendlerbolig på ti år. Hun har vært innvalgt på Stortinget fra Hedmark siden 2005 og har i tråd med regelverket hatt pendlerleilighet i Oslo i lengre perioder.  Trettebergstuen tok selv kontakt med Stortingets administrasjon i fjor, for å si at hun solgte leiligheten sin på Hamar og folkeregistrerte seg hos moren i samme området.  Dermed hadde hun ikke lenger utgifter til bolig på hjemstedet og ba om å få skatte av fordelen med gratis pendlerbolig i Oslo, i tråd med loven.  – Det var jo åpenbart for meg at jeg skulle skatte, selv om reglene var uklare, da jeg ikke lenger hadde utgifter til bolig på hjemstedet, sier hun til VG. Selv om Trettebergstuen sjekket med Stortingets regelverk og Skatteetaten før hun leide ut i 2019, tok hun på ny kontakt med administrasjonen etter VG-saken om skatt på pendlerboliger.  Deretter tok Ap-toppen selv kontakt med VG og fortalte hvorfor hun kan ha havnet i en skatteklemme: – I 2019 leide jeg ut ett av tre soverom i leiligheten min på Hamar i åtte måneder til en venninne, fordi hun skulle studere her en kort periode, forteller Trettebergstuen til VG. Hadde sjekket Hun vekslet selv mellom å bo i Oslo og Hamar i samme periode. Etter leieinntektene hadde hun fortsatt utgifter på 11.000 til leiligheten i måneden. – Før jeg leide ut sjekket jeg Stortingets boligreglement, skatteregler på nett, og ringte Skatteetaten for å finne ut om jeg skulle betale skatt av leieinntektene. – Men ingen sa underveis at pendlerboligen i Oslo ble skattepliktig, fordi du skulle leie ut din egen boenhet på Hamar? – Nei, sier Trettebergstuen. Vil betale Nå har hun tatt kontakt med sin gamle arbeidsplass og bedt dem vurdere om hun skulle skattet av verdien av pendlerboligen i Oslo. – Har det vært skattepliktig, så har det vært skattepliktig. Da må vi som har leid ut betale. Dersom hun må skatte, skal Stortinget også betale arbeidsgiveravgift på 14.1 prosent av det samme beløpet. *I en tidligere versjon av denne artikkelen stod det at Anette Trettebergstuen har hatt pendlerbolig i Oslo siden hun ble innvalgt i 2005. Det stemmer ikke. Trettebergstuen eide og bodde i et hus på Nordstrand i 2011 til 2013. I denne perioden hadde hun ikke pendlerbolig i Oslo, opplyser Trettebergstuen til VG. «Rigid» Skatteetaten slo fast at pendlere som leier ut hele eller deler av sin egen boenhet på hjemstedet, må skatte av gratis pendlerbolig i prinsipputtalelser i 2008 og 2017.  Etaten legger til grunn at dersom egen boenhet i hjemmet leies ut, er det grunn til å anta at pendleren ikke lenger har kostnader der. Dermed må de skatte av godet med gratis bolig gjennom jobben


En 68 år gammel mann er død etter en ulykke på elsparkesykkel i Oslo i helgen. Mannen døde av skadene mandag. Det bekrefter politiet til VG.  Det var NRK som først meldte om dødsfallet.  Mannen ble kritisk skadet i en ulykke på elsparkesykkel på Vollebekk i Oslo lørdag. Ulykken skjedde på en gang- og sykkelvei. Knut Nandrup, avsnittsleder ved spesiallovgivning ved politiet i Oslo, forteller at mannen ble fraktet til sykehus med massive hodeskader på lørdag.   – I samråd med pårørende ble det i går besluttet at behandlingen skulle avsluttes, sier Nandrup til VG.  Ifølge politiet er det foreløpig ikke noe som tyder på at det var vitner til selve hendelsen.  Mannen ble funnet liggende på fortauet av en bilist som kom kjørende forbi stedet, forteller Nandrup.  – Han ble funnet ved siden av sykkelen på fortauet og hadde hodeskader. Det ble igangsatt livreddende førstehjelp, og ambulanse ble tiltalt. Politiet ble også tilkalt, men mannen var allerede fraktet til sykehus da de kom til stedet.  Ifølge Nandrup dreier det seg om en privat elsparkesykkel.  – Det vil bli foretatt tekniske undersøkelser av elsparkesykkelen, sier han.   Kraftig økning ulykker Antallet ulykker på elsparkesykler har økt kraftig i hovedstaden. I 2020 ble det registrert 1331 ulykker i Oslo som følge av bruken av elsparkesykler, opp fra 764 året før. Til og med juni i år er det registrert 856 ulykker. 421 av disse ble registrert i juni. Det betyr at 14 personer havnet på legevakten daglig etter ulykke på elsparkesykkel den måneden. Har du vært involvert i en elsparkesykkel-ulykke? Tips oss her! Tredje dødsulykke Norge har allerede hatt to dødsulykker knyttet til bruk av elsparkesykkel. Den første skjedde i september 2020 da en mann i 40-årene omkom i en ulykke på en gang- og sykkelsti i Finnfjordbotn i Senja kommune. Den andre fant sted i Rykkinn i Bærum i november da en mann i 60-årene falt på elsparkesykkel og omkom. En av dem som har opplevd en alvorlig ulykke med elsparkesykler er Suzanne Aabel, som endte med to brukne leggbein etter et fall. Hun beskrev smerten som «grotesk, uutholdelig og konstant», og slo fast at hun aldri skal kjøre elsparkesykkel igjen.


ETIHAD STADIUM (VG) Erling Braut Haaland (22) takker flere viktige støttespillere etter rekordstarten i Manchester City. Ingen har noen gang scoret ni Premier League-mål på fem kamper – bortsett fra Erling Braut Haaland. Det er bare en måned siden 22-åringen fra Jæren spilte sin første tellende kamp for Manchester City, men han er allerede blitt Englands heteste fotballstjerne. Mot Nottingham Forest scoret han hat trick, for andre kamp på rad. Før sommerens overgang til Manchester City kunne jærbuen velge mellom verdens aller beste klubber. Real Madrid, Barcelona, Bayern München og andre giganter fikk aldri muligheten til å signere ham. I stedet valgte Haaland den regjerende Premier League-mesteren i samråd med blant andre pappa Alfie Haaland, avdøde Mino Raiola, «onkel» Ivar Eggja og advokaten Rafaela Pimenta. – Når vi skal inn på det temaet, må jeg si at vi atter en gang treffer godt på klubbvalget. Pappa, Mino – som var – Ivar og Rafaela. Det er bare å ta av seg hatten, sier Haaland på spørsmål fra Viaplays Jan Åge Fjørtoft om han klarer å se karrieren sin utenfra – hvor den fremstår uvirkelig for mange. Ikke lenge før overgangen ble offentliggjort, ble agenten Raiola syk og døde på et sykehus i Italia – bare 54 år gammel. Det har vært åpenbart at Raiola hadde stor påvirkning på Haaland, som er takknemlig for relasjonen de hadde. Forrige kamp scoret Haaland hat trick mot Crystal Palace. Onsdag kveld ble det et nytt mot Nottingham Forest. Publikum her på Etihad Stadium ga 22-åringen fra Bryne stående applaus for andre match på rad, da han gikk av banen etter 68 minutter. En drøy time senere hadde Haaland vært gjennom intervjuer med TV-rettighetshaverne. De har betalt milliarder av kroner for å få lov til å sende kampene fra Premier League, og nordmannen er utvilsomt sirkusets mest omtalte attraksjon.  Da Haaland kom gående gjennom sonen hvor journalister fra avismediene ventet, smilte han – mens personer fra Citys kommunikasjonsavdeling fulgte ham ut av arenaen. Da hadde jærbuen sagt dette til norske Viaplay: Allerede på lørdag skal Haaland og Manchester City spille en ny kamp. Denne gang mot hardt pressede Aston Villa. Steven Gerrards mannskap ligger på 19. plass på tabellen. Det ropes på den tidligere Liverpool-spillerens avgang. At Haaland kommer på besøk, gjør ikke fremtidsutsiktene lysere for Birmingham-klubben. – Han ønsker å vinne. Det er det han vil, sier trener Pep Guardiola, som har innrømmet at han «elsker» Haaland. Det gjør også tusenvis av andre i den lyseblå delen av Manchester. LES OGSÅ: Haaland ustoppelig for City – satte Premier League-rekord


Ida Fladen sier i egen podkast at hun fikk påvist kreft i svulstene hun nylig opererte ut, og at hun skal få videre behandling på Radiumhospitalet. – Jeg forberedte meg ikke noe særlig. Og grunnen til det er at jeg var helt sikker på at svaret jeg skulle få var positivt, sier Ida Fladen i «Ida med hjertet i hånden» onsdag. Fladen har den siste tiden delt åpenhjertig etter at hun i oktober begynte å føle seg dårlig, og har gått til undersøkelser for å finne ut hva som var årsaken til plagene.  I starten av mars delte hun i et lengre innlegg på Instagram om at hun hadde operert bort skjoldbruskkjertelen.  I forrige uke fortalte hun at hun hadde funnet svulsts på ultralyd. Da legene tok en biopsi av svulsten for å analysere cellene, fant de enda en svulst. Siden har hun ventet på svar om alvorlighetsgraden på svulstene, og onsdag forteller hun om tilbakemeldingen som tydelig overrasket henne: – Det var kreft i begge to. Og den ene svulsten hadde på en måte satt seg – jeg vet ikke ordene – men smeltet litt sammen med noe annet inni der, sier hun før hun legger til: – Men de sier de har fått avgrenset det under operasjonen og at det er tatt ut. Men så lenge man har hatt kreft, og den type kreft, så anbefaler de videre behandling. VG har vært i kontakt med Fladen onsdag. Hun ønsker ikke å kommentere saken utover podkastepisoden. Hun sier hun ble svimmel da hun fikk beskjeden fra legen. Når hun snakker om det nå, poengterer hun selv at hun stotrer.  Hun sier at hun opplevde beskjeden som vanskelig, men at det «oppriktig går greit». Det verste, sier hun, var beskjeden om at hun burde ta videre behandling. Dette fordi Fladen var forberedt på at hun den dagen hun fikk tilbakemelding kunne legge sykdomshistorikken bak seg.  – For en som hadde regnet med at den dagen var den siste, så får du vite at du har, eller har hatt – jeg vet ikke hva man sier – kreft, og at du skal legges inn på radiumhospitalet. Så selv om jeg er helt trygg på at dette går bra så er det overveldende. Selv om legene tror de har klart å ta bort kreften, skal hun altså få videre behandling. Hun forklarer at hun skal legges inn på Radiumhospitalet i totalt fire dager. – Det er litt skummelt. Det er en form for indre strålebehandling, som de kaller det. At du skal få i deg radioaktive stoffer.  Fladen er for mange kjent som en del av gjengen i «Spårtsklubben» sammen med Mads Hansen, Erik Follestad og Jon Martin Henriksen. I tillegg har hun ledet TV 2-programmene «Idol Junior», «Sommertid» og «Happy Go Lucky». Det var i starten av mars «Spårtsklubben»-profilen delte åpent og ærlig om at hun hadde operert bort skjoldbruskkjertelen i et lengre innlegg på Instagram. «Grunnen til at det har vært stille herfra en stund, er fordi jeg har operert bort skjoldbruskkjertelen. Detaljene rundt det holder jeg for meg selv enn så lenge, men operasjonen har gått bra». Da hun åpnet opp om operasjonen i forrige uke fortalte hun at det var som et mareritt. – Jeg ble så syk. Da jeg våknet fra narkose den første kvelden. Det tror jeg er den mest brutale kvelden i mitt liv egentlig. Jeg vet at det er vanskelig å forklare det nå i ettertid, men jeg var ikke klar over at man kunne bli så syk som jeg var da, sa hun i podkasten forrige uke.  Hun fortalte at hun fikk bivirkninger som oppkast, svimmelhet, svette, kulde og en uro i kroppen. Fladen har tidligere vært åpen om at hun har krystallsyken – som ifølge Norsk Helseinformatikk er en tilstand med anfall av kraftig svimmelhet som utløses ved spesielle bevegelser av hodet. Managementselskapet til «Spårtsklubben», Ida Fladen, Mads Hansen, Erik Follestad og Jon Martin Henriksen er tilknyttet MaxSocial, som er heleid av VGTV AS. VGs redaksjonelle vurderinger gjøres uavhengig av dette. Redaksjonen står fritt. Oversikt over bindinger for profiler som gjør oppdrag for VG ligger her.


To av de omkomne etter skredet er fortsatt ikke identifisert. Ett av tre kriterier må være oppfylt før politiet kan fastslå identiteten. Så langt er syv personer bekreftet omkommet etter leirskredet som forrige onsdag gikk ved tettstedet Ask i Gjerdrum kommune på Romerike:  Én ble funnet fredag ettermiddag, tre personer ble funnet dagen etter og tre søndag. Foreløpig har politiet gått ut med identiteten til fem av dem. Tre mennesker er fortsatt savnet, men politiet gjentar at de leter etter overlevende. Det er Kripos’ nasjonale ID-gruppe som bistår Øst politidistrikt med å identifisere de omkomne. Prosessen består av to deler, forklarer leder for gruppen, Harald Skjønsfjell:  – I denne saken er den vanskeligste jobben å finne de omkomne, påpeker Skjønsfjell.  Kripos jobber i identifiseringsarbeidet etter den såkalte DVI-standarden (disaster victim identification, journ.anm.) til Interpol. Den innebærer tre hovedkriterier:  – Hvis vi skal få en sikker ID skal ett av hovedkriteriene være til stede. Det skal heller ikke være misforhold med andre opplysninger, som kriminaltekniske funn, medisinske funn og taktiske opplysninger, forklarer lederen. Med mindre man er tidligere straffedømt, er man som hovedregel ikke registrert med en DNA-profil i politiets registre. I så fall er politiet nødt til å hente slike prøver fra de savnedes pårørende.  Skjønsfjell bekrefter at det allerede er gjort for de savnede i Gjerdrum. I tillegg henter politiet opplysninger fra registre – som informasjon om navn, adresse, fødselsnummer og pårørende fra Folkeregisteret.  Etter funn av omkomne henter de inn DNA, tannopplysninger og fingeravtrykk. Når del én og to blir sammenlignet finner de riktig identitet. – Det som tar tid er at vi må foreta en obduksjon, analysere DNA-prøve, og tannlegene må sammenligne informasjon vi har fått fra tannlegen mot de omkomne. I denne saken har vi ingen fingeravtrykk å sammenligne mot, så den metoden er ikke så viktig i denne saken. Avhengig av når på døgnet omkomne blir funnet tar det rundt ett døgn til obduksjonen er gjennomført og alle prøver er ferdig analyserte. – Dette er analyser som vil ta tid uansett hvor skadet kroppen er, understreker Skjønsfjell.  Fikk du med deg dette? Her raser et av husene:


Leiligheter i tidligere president Donald Trumps luksusblokker selges unna til priser som ikke har vært lavere på ti år. Eiendomsmeglere nyhetsbyrået AP har snakket med mener det kraftige prisfallet skyldes en kombinasjon av Trumps polariserende renomme og coronapandemien.  Det er et kraftig tilbakeslag for et merkenavn som tidligere fristet de rike og berømte til å betale overpris for å bo i en bygning med Trumps forgylte navn over døren.  – Halvparten ville ikke bo i et Trump-bygg for alt i verden. Men så er det folk som meg, sier bilselgeren Lou Sollecito, som har kjøpt en leilighet med to soverom i New York med utsikt til Empire State Building. – Det var et supert kjøp, sier han om prisen på 3 millioner dollar, nesten én  million dollar mindre enn det selgeren måtte betale i 2008. Ned en tredel En undersøkelse AP har gjort av 4000 eiendomsoverdragelser i elleve Trump-bygninger i Chicago, Las Vegas, Hawaii og New York de siste 15 årene, viser at prisen for en del leiligheter og hotellrom har sunket med en tredel eller mer. Det er et betydelig større prisfall enn i andre tilsvarende bygninger og innebærer at leiligheter i Trumps bygninger går for hundretusener eller en million mindre enn de ville gjort for få år siden. – De gir dem bort, sier Lane Blue, som i mars betalte 160.500 dollar for en liten leilighet i Trumps Las Vegas Tower. Det var 350.000 dollar mindre enn selgeren betalte i 2008. Det er den andre Trump-leiligheten han kjøper, og blir kanskje ikke den siste. Det er vanskelig å si hvor mye av prisfallet som skyldes Trumps navn. Mange av byggene er i områder som ble hardt rammet av pandemien, eller er hoteller som måtte stenge. Fjerner navnet Men navnet hans har ikke hjulpet. Allerede året etter at han ble president begynte bygg i Panama, Toronto og Manhattan som betalte millioner for å bruke navnet hans, å fjerne det igjen.  Etter at Trump ble anklaget for å ha pisket opp tilhengerne som stormet kongressen i januar, ble ting verre. Banker sluttet å gi ham kreditt, PGA kansellerte en golfturnering på golfklubben hans, og New York City sparket ham fra en stilling i Bronx.  Flere eiendomsmeglere sier at mange kjøpere ikke engang vil se på Trump-bygg nå. – Jeg ville vært glad om navnet hans ble fjernet. Det er pinlig, sier Gary Gabriel som har en leilighet i Trump Palace i New York. Visepresident i Trump Organization Eric Trump ønsker ikke å kommentere saken overfor AP.


TOKYO (VG) Karsten Warholm (25) spurtet forbi gullrivalen Rai Benjamin (24) på oppløpet av OL-semifinalen på 400 meter hekk.  – Planen var å bli topp to, men jeg tenkte da vi var side om side at jeg ville gå forbi om jeg satte litt ekstra trykk på en fot der. Så gjorde jeg det, da, det var hyggelig det, sier Warholm til norske journalister etter semifinalen. Amerikaneren sa etter forsøket at han er kommet til Tokyo for å ta gull. Det har også Warholm planer om.  Det ligger an til en heidundrende finale natt til tirsdag. I søndagens semifinale hadde Warholm bare syv og Benjamin bane fem. Nordmannen åpnet som vanlig tøft, men det gjorde også amerikaneren. De jogget side om side mot mål. Warholm akselererte litt på slutten og vant på 47,30 mot Benjamins 47,37.  – Vi bli egentlige enige om at det var det minst viktige i dag. Topp to var målet og komme seg videre, det gikk til gjengjeld veldig fort. Jeg ble overrasket da jeg så tiden, sier Warholm. Benjamin virket på sin side ikke like interessert i semifinale-seieren. – Jeg bestemte meg for å gi meg. Jeg bestemte meg for å være smart, sier han til amerikanske og norske journalister i pressesonen under tribunene på Olympiastadion. – Tror du det var et psykologisk spill fra Warholm? – I så fall lyktes han ikke med det! Han sier videre at han valgte å spare krefter til den kommende finalen. – Mediene prøver å skape splid mellom oss, men vi snakker masse sammen. Karsten er en kul kar. Vi vil begge være best og driver hverandre frem Det har aldri vært så mange gode 400 meter hekk-løpere samtidig, sier amerikaneren. Warholm og Benjamin er - hvis vi skal se på årsbesteresultatene - i en klasse for seg på 400 meter hekk. Derfor er duellen mellom bygd opp til å bli en av de store på fridrettsstadion i Tokyo. I fredagens forsøk løp de nesten likt; 48,68 på nordmannen, 48,60 på amerikaneren. «Tirsdagen vil vise», sier Warholm om gullduellen. Karsten Warholm satte nylig verdensrekord på 400 meter hekk med 46,70 under Bislett Games. Rai Benjamin løp på sin side på 46,83 i det amerikanske OL-uttaket.  Dette  var årets første duell mellom de to, og det første møtet siden VM-finalen i september 2019. Den gang vant  Warholm 24 hundredeler foran Benjamin. Ulsteinviks store sønn ble verdensmester både i 2017 og 2019. I 2018 vant han EM. Finalen på 400 meter i OL går tirsdag kl. 05.20 (12.20 japansk tid).

Warholms gullrival:  - Jeg bestemte meg for å gi meg


Camilla Herrem hadde termin først i slutten i mars. Men lille Noah kom allerede natt til søndag. Mamma har et lite håp om comeback denne sesongen. – Helt fantastisk, sier Camilla Herrem til VG. Hennes lille baby hadde tydeligvis «lest» terminlisten. Det var spillefri helg for pappa Steffen Stegavik, trener i Herrems klubb, Sola. Paret var ikke helt forberedt. Da de ble foreldre for første gang i 2018 kom barnet etter termin. – Det kom litt brått på. Theo var fem dager over tiden. Så jeg tenkte at jeg måtte vente en stund til, sier hun. VG snakker med Herrem bare to dager etter den store begivenheten. Hun er til stede på sønnens håndballtrening. – Det går kjempebra med meg. Jeg føler meg veldig frisk og rask og fin i formen. Så jeg klager ikke, smiler 36-åringen. Sønnen Theo er blitt fire og halvt år og har allerede begynt å på håndballtrening med de litt eldre ungene i Sola. – Han koser seg i hjel, sier mamma. Herrem forteller om en «utrolig stolt storebror som skal vise frem Noah til alle». Hverdagene blir naturligvis annerledes med en baby i huset. – Nå må vi planlegge litt igjen. Men jeg tror at dette skal gå helt fint. Vi er heldige som begge har ganske åpne dager, sier hun. – Jeg tror det kommer til å bli helt magisk fremover, rett og slett, legger hun til. Sola har levert en god sesong med henne på sidelinjen. Klubben tapte NM-finalen for Vipers og ligger for øyeblikket på 3. plass i Rema 1000-ligaen. I den nest gjeveste europacupen, European League, spiller de senere i måneden kvartfinale mot Thüringer. Med seier mot tyskerne er Sola for første gang klare for sluttspillet – Final 4 – som arrangeres i Østerrike midt i mai. – Vi får se. Jeg har et håp om eventuelt å være med der, sier hun. – Alt har gått så fint i hele svangerskapet. Jeg har fått trent det jeg skulle, forteller Camilla Herrem. Graviditeten gjorde at hun denne sesongen sto over sitt første internasjonale mesterskap siden OL i 2008. I desember arrangerer Norge VM sammen med Sverige og Danmark. – VM på hjemmebane og OL (2024) er mitt hovedmål med landslaget. Det skal jeg jobbe beinhardt for, lover hun. Herrem har 288 landskamper på samvittigheten. Camilla Herrem spilte i 2010 EM-kamper for Norge på Lillehammer, men Håndballforbundet måtte for tre år siden si fra seg EM-arrangementet på grunn av pandemien. – Det hadde vært så bra å få spille mesterskap i Stavanger og Trondheim som er de to plassene jeg har spilt her i Norge, sier Herrem som i sin tid spilte åtte sesonger i Byåsen. Der møtte hun Steffen Stegavik. Hans frieri glemmer hun aldri. Du kan lese den elleville kjærlighetshistorien her.


Kina lot være å stemme på en resolusjon der størsteparten verdenssamfunnet ber om at krigen i Ukraina avsluttes øyeblikkelig.  Kinas FN-ambassadør Zhang Jun fortalte medlemslandene i generalforsamlingen at den humanitære situasjonen i Ukraina stadig blir mer alvorlig, men at land ikke bør tvinge andre til å «velge side» i konflikten. Det skriver CNN.  FNs hovedforsamling har vedtatt en resolusjon der verdenssamfunnet ber om at krigen i Ukraina avsluttes øyeblikkelig. Av 193 medlemsland stemte 140 for forslaget. 38 lot være å stemme. 5 land stemte mot: Syria, Hviterussland, Russland, Eritrea og Nord-Korea. Kina var et av landene som lot være å stemme. Forslagene som vedtas i FNs generalforsamling, er ikke rettslig bindende og er bare en oppfordring til medlemslandene om hva de bør gjøre. Avgjørelsene som tas der har likevel betydning fordi de representerer verdenssamfunnet ved at alle 193 medlemslandene er representert. Kina nær alliert – Utviklingen av situasjonen i Ukraina til i dag har utløst brede internasjonale bekymringer, og det er også noe Kina ikke ønsker å se. Når det gjelder Ukraina, har Kina alltid hevdet at suvereniteten og territorielle integriteten til alle land bør respekteres, sa Zhang i oversatte kommentarer torsdag, ifølge CNN. Han lat il at Kina vil legge til rette for fredssamtaler.  Russlands nære allierte Kina har trådt varsomt etter Russlands invasjon av Ukraina for om lag en måned siden. Beijing har oppfordret til fredssamtaler, men har ikke fordømt Moskva. Ukraina har bedt Kina involvere seg i å løse konflikten mellom Russland og Ukraina.  Kina er den største handelspartneren til Russland, både i form av eksport og import, viser tall fra både Verdensbanken og OEC. FORSKER: - Tror ikke Kina kan stoppe Russland Ikke fordømt Russland Kina har sagt at de vil sende over 13 millioner kroner til Ukraina.  Men så langt har ikke Kina fordømt Russlands invasjon mot Ukraina, og heller ikke innført sanksjoner.  De stemte blankt da FNs sikkerhetsråd tok stilling til en resolusjon som fordømte invasjonen. Søndag gikk Kina derimot til angrep på sanksjonspolitikken til Vesten: Da kritiserte den kinesiske viseutenriksministeren Le Yucheng økonomiske sanksjoner mot Russland og Natos utvidelsespolitikk. – Gang på gang har historien vist at sanksjoner ikke løser problemer. Sanksjoner går bare ut over vanlige mennesker, økonomien og det finansielle systemet, sa Yucheng. Yucheng skal også ha sagt at Nato ikke bør ekspandere østover, fordi det kan presse atom-makten Russland «inn i et hjørne». Fikk ikke gjennomslag Onsdag fikk ikke Russland gjennomslag for sitt FN-forslag i Sikkerhetsrådet. Resolusjonsforslaget nevner ikke den russiske krigføringen i Ukraina, men anerkjenner at Ukraina har et stort behov for humanitær hjelp. 13 av de 15 landene i Sikkerhetsrådet valgte å ikke stemme. Russland og Kina stemte for resolusjonsforslaget, melder Reuters. Norges FN-ambassadør Mona Juul kom i sitt innlegg før avstemningen med kraftig kritikk mot at Russland i det hele tatt fremmet forslaget: – Det vi har foran oss i dag, er ikke en nøytral og balansert humanitær resolusjon. Det er en distraksjon, sa hun, ifølge Norges FN-delegasjon.


HUSØY, SENJA (VG) Her kan innbyggerne hverken velge eller vrake i tilbud, og nærmeste lavpriskjede er en times kjøring unna. De synes ikke synd på byfolk i Oslo. – Nei, de har ingenting å klage på, svarer Randi Karlsen (57) på direkte spørsmål fra VG.  På Husøy merkes både inflasjon og prisstigning. Priskrigen mellom lavpriskjedene er fjernt fra hverdagen til innbyggerne på øya.  Kiwi valgte å hoppe bukk over prishoppet som skjer 1. februar hvert år (når leverandørene øker prisene inn til butikk). Da tok det ikke lang tid før konkurrentene Rema og Extra også satte ned prisene. Men priskrigen gjelder ikke Joker-butikken på øya. På den værutsatte øya i havgapet utenfor Senja – der flere av husene fra gammelt av enten var bardunert eller boltet fast – ligger butikken som Randi Karlsen driver.  – De skulle prøvd å bo i Berlevåg med en familie på fire og reise til Syden. Da hadde de fått noe å klage på, tilføyer hun spøkefullt om «søringene». Det er en tydelig henvisning til noe annet som er dyrt i Nord-Norge: Nemlig flybillettene. – Avhengige av hverandre Randi er tredje generasjons kvinne som driver butikken, tidligere var det hennes mor Mathilde som drev den, og før det igjen hennes bestemor Hildur. Det har vært butikk i lokalene siden 1960-tallet – og den har hele tiden vært eid av fiskerikonsernet Brødrene Karlsen. – Hva bør folk i Oslo vite om å bo på en plass med bare én butikk? – Her er vi mer avhengig av hverandre, og støtter hverandre. Man får en større lojalitet, forteller Karlsen.  Og den går begge veier.  – Vi følger med hvordan det går med kundene våre. Dersom det er noen som ikke har handlet i butikken på en stund, så ringer vi hjem til dem for å spørre hvordan det går med dem, forteller Karlsen til VG. Butikken fungerer både som postkontor, apotek, bensinstasjon og ladestasjon for de rundt 300 innbyggerne på den lille øya, som bare måler 0,12 kvadratkilometer. Dermed er befolkningstettheten her langt høyere enn den er i Oslo.  Merker prisøkningen 1. februar ble prisene fra leverandører til dagligvarer justert.  – Det er elektroniske priser – og vi følger Joker-kjeden. Det flyr inn på kassen, og er ikke noe vi har styring på. Bortsett fra lokale varer, sånn som krydderlaksen, den får vi solgt billigere her enn andre plasser, sier Karlsen.  Hun forteller at de fleste som jobber på øya arbeider innen fiskeindustrien.   Hovedsakelig vanlige arbeidsfolk, med vanlige lønningsposer – selv om noen innbyggerne tjener godt over snittet som blant annet fiskere. – Det er klart vi merker at det er blitt dyrere. Vi ser at handlemønsteret til folk er endret. De handler mer på tilbud og følger bedre med enn før. Og en del kjører nok inn til Finnsnes for å handle, fordi det blir billigere å handle der. – Prisbørsene og alt det der kan jeg ikke gjøre noe med. Folk får velge, vi har bare dette tilbudet. Vil de bruke det, så får de gjøre det. Hvis de ikke vil er det et fritt land, så vi skal ikke lage noe «big deal» ut av det.  På VGs matbørs fra februar, har sluttsummen på kassalappen økt med 7,5 prosent siden september i fjor – altså på et knapt halvår.  Spiser fisk – sparer penger Finnsnes er nærmeste by, og ligger seks mil og cirka en times kjøring unna.  – Folk får handle der de vil, så lenge det går rundt for oss, er vi fornøyde, sier Karlsen til VG.  – Og hvordan går det økonomisk, da? – Vi går cirka i null, svarer hun.  En av dem som ikke har anledning til å reise til nærmeste lavpriskjede i nærheten av Finnsnes er Jostein Edvardsen (62).  Han har bodd på Husøy nesten hele livet og har jobbet på fiskebruket siden 70-tallet. Nå er han uføretrygdet og har ikke tilgang på bil.  Han forteller til VG at han er mer prisbevisst når han handler i butikken

Spiser fisk fem ganger i uken for å spare


Jamie Spears går med på å trekke seg som verge for Britney Spears. Det fremgår i et rettsdokument fra en domstol i Los Angeles at faren til Britney Spears nå går med på å tre til side. – Jamie Spears sin intensjon er å samarbeide med retten og sin datters nye advokat, for å forberede en ryddig overgang til en ny verge, heter det i dokumentet, som VG har fått tilgang til. Dokumentet, som er signert av Jamie Spears og forfattet av hans advokat, er skrevet som et svar på Britneys kampanje for  å få endret verge. – En stor seier for Britney Spears og nok et skritt mot rettferdighet, beskriver hennes advokat Mathew Rosengart i en uttalelse, ifølge Reuters. I en uttalelse gjengitt av nyhetsnettstedet Variety, skriver Rosengart: – Vi er glade, men ikke nødvendigvis beveget, over at han og hans advokat endelig anerkjenner at han må fjernes. Vi er uansett skuffet over deres pågående skamfulle og uforsvarlige angrep mot Spears, og andre. Samtidig er Jamie Spears klar på at han fremdeles mener at vergemålet har reddet datteren «fra katastrofe», støttet henne «da hun trengte det som mest» og dessuten «beskyttet ryktet hennes». Pop-stjernens far mener fremdeles ikke at det egentlig finnes noe grunnlag for at han skal fjernes som hennes verge. Likevel fremgår det av dokumentene at Jamie Spears «ikke tror at en offentlig kamp med hans datter over hans tjenester som hennes verge vil være i hennes beste interesse». Faren skal derfor ha gått med på at det oppnevnes en ny verge for superstjernen. I dokumentet går Jamie Spears også til angrep på ekskona Lynne Spears, Britneys mor, som han mener har vært lite involvert i Britneys liv de siste 13 årene. Han anklager moren for å ha kommet med feilaktige beskrivelser om hans forhold til datteren, og hevder at han aldri har tvunget datteren til noe som helst – inkludert å opptre som artist. Beskylder faren for falske anklager Britneys advokat skriver videre at de ser fram til å fortsette den pågående etterforskningen av Jamie Spears’ oppførsel gjennom de siste 13 årene. – I mellomtiden bør Spears være stille og trekke seg umiddelbart, i stedet for å komme med falske anklager og billige angrep om og mot sin egen datter, skriver advokaten.


BEIRUT (VG) Ukrainas president ble gang på gang advart mot en russisk invasjon, men han ønsket ikke å spre frykt blant egen befolkning. Det får innbyggere og politikere til å reagere. Opptakten til en av verdens største konflikter siden andre verdenskrig er blitt brettet ut i en stor avsløring fra den amerikanske avisen Washington Post. Der kommer det frem flere oppsiktsvekkende detaljer, blant annet rundt hvordan president Zelenskyj ikke ville uroe sin egen befolkning.  Ukrainere VG har snakket med, både kritiserer og viser forståelse for utfordringene Zelenskyj sto overfor: For i flere måneder skal den amerikanske presidenten, Joe Biden, ha forsøkt å overbevise Zelenskyj om at en russisk invasjon kom til å skje. Samtidig skal europeiske toppledere, samt Nato, vært mer skeptiske til den dystre etterretningen fra Washington. Zelenskyj skal ha vært fast bestemt på å ikke skape panikk blant innbyggerne ved å viderebringe budskapet om at en invasjon ville skje. – Du kan ikke bare si til meg at nå må du begynne å forberede folk og fortelle dem at de må lagre mat og sparepenger, sier Zelenskyj til avisen.  Zelenskyj fryktet de økonomiske konsekvensene av å spre et slikt budskap.  – Hvis vi hadde kommunisert det, slik noen mennesker ønsket, så ville jeg tapt syv milliarder dollar i måneden, og i det øyeblikket russerne angrep, så ville de klart å ta oss på tre dager. Jeg tror vår magefølelse var rett: Hvis vi skaper kaos blant befolkningen før invasjonen, så vil russerne knuse oss. For under et slikt kaos flykter folk, sier han.  Nøkkelen til å motstå en russisk invasjon var å bevare folk i landet, sier han.  – Selv om det høres kynisk ut, er det det som stoppet alt, sier han til avisen.  Aftenposten har også omtalt hovedpoengene i reportasjen til Washington Post.  – Burde fått beskjed  – Våre grenser burde vært styrket og barrikader rundt Kyiv kunne vært befestet mye bedre. Yuri Bogun Shchyrin har siden krigen startet, kjempet mot de russiske styrkene, som en del av landets territorialstyrker – sivile som har tatt til våpen for å forsvare landet. – Jeg mener ikke at alle innbyggerne burde fått beskjed slik at de fikk panikk, men det er mye som burde vært bedre. Vi i territorialstyrkene burde vært forberedt på dette, sier Yuri på en talemelding til VG.  – Samtidig er det bedre å prøve å gå videre fremfor å dvele ved dette, som har vært en grusom feil, sier han.  – Grav skyttergraver! November, 2021: Tre måneder før Russland invaderte Ukraina, er Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba og Volodymyr Zelenskyjs stabssjef på besøk hos utenriksdepartementet i Washington. Det kommer frem i artikkelen til Washington Post. Der møter de en høytstående amerikansk tjenestemann som skal ha hilst på dem med en kopp kaffe i hånden og et smil på lur.  – Gutter, på tide å grave skyttergraver! Ukrainerne smilte tilbake, men da ble amerikaneren alvorlig, minnes Kulebo. – Jeg er seriøs. Begynn å grav skyttergraver ... Dere vil bli angrepet. Et stort angrep, og dere må forberede dere på det, skal amerikaneren ha sagt, i følge avisen.  De ukrainske tjenestemennene spurte om detaljer, men fikk ingen, ifølge den amerikanske avisen. Ukrainske myndigheter skal også ha vært svært kritiske til at de ikke fikk vite alle detaljene i den amerikanske etterretningsinformasjonen.  Ukrainerne var skeptiske I ukene før invasjonen 24. februar besøkte VG de allerede eksisterende frontlinjene i Øst-Ukraina, og snakket med innbyggere i hovedstaden Kyiv.  De fleste av de sivile VG traff i midten av februar, trodde ikke en invasjon av landet kom til å skje. Mange avfeide det som vestlig propaganda. Da de russiske stridsvognene faktisk rullet over landegrensen, og missilene bombet viktig infrastruktur i Ukraina, observerte VG hvordan hundretusenvis flyktet ut av hovedstaden. Panikken Zelenskyj hadde fryktet, var nå blitt en realitet

Ukrainer kritiserer Zelenskyj:  - Grusom feil


Kajakkutøveren Nathan Baggaley vant to sølvmedaljer under OL i Athen i 2004, men ble siden tatt i doping. Nå er han dømt for å ha smuglet enorme mengder narkotika inn i Australia. Sammen med broren Dru har han blitt funnet skyldig i å ha smuglet flere hundre kilo inn i landet i 2018, skriver Nine News. Verdien på dette skal tilsvare mer enn 150 millioner dollar – altså om lag 1,3 milliarder norske kroner. Brødrene erklærte seg ikke skyldig i retten, men juryen i Brisbane har vurdert det annerledes. Dru Baggaley var om bord i et skip som hentet opp flere pakker med kokain fra vannet om morgen i juli 2018. I båten ble det funnet over 500 kilo kokain, ifølge rettsdokumentene. Sølvmedaljevinneren Nathan Baggaley var ikke om bord, men skal ha kjøpt båten og vært med på å planlegge smuglingen. Baggalay har også vunnet VM tre ganger, men ble i 2005 tatt i doping etter å ha testet positivt på steroider. Han har også sammen med sin bror sittet inne i ti år for et annet narkotikalovbrudd. De vil nå sitte i varetekt i påvente av straffeutmålingen for smuglingen i 2018. CNN skriver at de har forsøkt å komme i kontakt med både aktor Ben Power og brødrenes forsvarere for en kommentar.

OL-medaljevinner:  Smuglet kokain for 1,3 mrd.


Frykten for å miste noen av sine mektigste våpen i Svartehavet, tvinger den russiske marinen til å flytte ubåter. Det viser at Russland ikke er trygge på evnen til å forsvare Krim-halvøya. Den russiske marinebasen i Sevastopol på Krim-halvøya, har stor militær og symbolsk verdi. Det er den eneste russiske dypvannshavnen som ikke fryser over, og den gir Russland det maritime herredømmet i Svartehavet. Betydningen av basen var også én av grunnene til at Russland annekterte Krim-halvøya i 2014. Men Russlands overlegenhet på Krim er satt i tvil gjennom flere spektakulære sabotasjeangrep, og nå melder britisk etterretning at russiske ubåter flyttes fra den viktige marinebasen. – Russerne vil unngå et pinlig angrep mot disse ubåtene mens de ligger i havn. Det viser at Russland ikke er trygge på at luftvernet er i stand til å forsvare basen mot langtrekkende artilleriraketter, sier Russland-ekspert ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI), Jakub M. Godzimirski. Rent militært vil de dieselelektriske ubåtene fortsatt kunne angripe ukrainske byer med missiler, men Godzimirski påpeker at utviklingen må sees i sammenheng med at Russland ikke har nådd sine mål med krigen. – Russland har trodd at de var helt trygge på Krim. Det er enda en ripe i lakken at de må ta defensive grep der. Eksperten, som har skrevet flere forskningsartikler om Krim-halvøyas betydning, påpeker at området har en spesiell betydning for Russland.  Krim ble vunnet fra Det osmanske imperiet på slutten av 1700-tallet, men var også stedet der Russland gikk på et viktig tap under Krimkrigen på midten av 1800-tallet.  – Det er mye symbolikk knyttet til Krim-halvøya, og basen i Sevastopol har en viktig regional betydning i Svartehavet, sier Godzimirski. – Men det er ikke sentrum for Russlands makt. Basene på Kolahalvøya i Murmansk er enda viktigere, påpeker han. Tom Røseth, hovedlærer i etterretning ved Forsvarets høyskole, forklarer til VG at det som skjer, dersom de britiske rapportene er korrekte, er å anse som et sikringstiltak.  – Det er den viktigste kapasiteten russerne har i Svartehavet som blir flyttet til trygg havn. Dette er et sikringstiltak, men tyder på at russerne er truet i større grad enn tidligere, sier Røseth.  – Det har vært flere angrep mot Krim den siste tiden som har kommet overraskende på russerne. Novorossijsk er under større luftvernbeskyttelse og er russisk territorium.  Det at russerne velger en annen forsyningsbase betyr ikke at de gir opp Krim, forklarer Røseth.  – De vil bare sikre kapasiteten, slik de fortsatt kan beskytte Krim uten å ta risiko. De har fortsatt mulighet til å gjennomføre angrep fra Svartehavet med missiler. Det er ikke nødvendigvis en svekkelse at ubåtene bruker lengre tid i transitt.  – I teorien kan atomvåpen da bli benyttet Lederen for den russisk-støttede utbryterrepublikken Donetsk, Denis Pusjilin, ønsker å samarbeide med sin kollega i utbryterrepublikken Luhansk.  Pusjilin ønsker at de skal gå inn for en folkeavstemning, med hensikt om at republikkene blir en del av Russland. Dette melder Nyhetsbyrået Reuters.  Fylkene Donetsk og Luhansk utgjør regionen Donbas, og å sikre full kontroll her har vært ett av russernes viktigste krigsmål.  – Dette har vært en plan lenge, men blitt kansellert som følge av den ukrainske offensiven. Dette er et desperat forsøk fra russiske marionettledere på å ta territoriene inn i Russland gjennom illegitime folkeavstemninger, sier Røseth. Røseth hevder forsøket kan skyldes stress fra Moskva.  – Om dette blir russisk territorium, og Russland i prinsippet kan si det er russisk stat, vil russerne ved et ukrainsk angrep kunne si at dette er en trussel mot russernes eksistens. I teorien kan atomvåpen da bli benyttet, men jeg tror ikke Moskva til ta det skrittet – men her er det usikkerhet, sier Røseth.  Imidlertid tviler Røseth på at republikkene vil få til en folkeavstemning


Ivar Kvam Overvik så frem til en fredelig romjul. Så dukket det opp mer enn åtte uønskede millioner i mobilbanken. Det var rundt klokken fire tredje juledag at Overvik fikk melding fra kona: «Du må gå inn på nettbanken».  Som sagt av kona, så gjort av mannen. Inne i nettbanken ser Overvik at det var noe rart med kontoen han setter av penger til diesel på. – Det pleier vanligvis å være noen hundre kroner der, maks en tusenlapp. Nå var det mer enn åtte millioner, sier mannen fra Levanger i Trøndelag. Det var Trønder-Avisa som først omtalte den massive veksten i Overviks dieselpenger. – Hjertepumpa slo godt da jeg så summen. Æ skjønt jo med én gang at her e det no’ gæli, sier 39-åringen til VG. – Virket helt usannsynlig Men hvor kom pengene fra? Overvik ringte banken for å spørre. Der var det ingen svar å få. Da fikk den ufrivillige millionæren og kona tid til å spekulere. – Det virket helt usannsynlig at en privatperson ved en feil skulle ha overført så utrolig mye penger. Så vi tenkte at det her må jo være tipping eller spill eller noe. Dagen etter kom det info i nettbanken som tydet på at Overvik hadde rett. Der sto det «lotto-gevinst».  – Så da ringte jeg Norsk Tipping, da. Men de mente at pengene ikke kunne komme fra dem. Overvik syntes det virker rart, særlig fordi han fant ut på Norsk Tippings sider at en mann fra nabokommunen Frosta hadde vunnet nettopp 8,2 millioner kroner i Lotto. Dagen etter kom også Norsk Tipping krypende til korset. – Jo da, de sa at det var mannen på Frosta som skulle ha pengene. Jeg hadde visst overtatt hans gamle kontonummer da han byttet bank. Åtte millioner blir som småpenger å regne i forhold til Oslo-kvinnen som vant den største premien i Vikinglotto noensinne: – Begynte å tenke på formuesskatt For Overvik gjaldt det å få pengene vekk fra egen konto, før året var omme. – Jeg begynte å tenke på formuesskatt. Den baseres vel på hvor mye penger man har på konto ved årsskiftet, gjør den ikke? Så jeg rakk å bli lite grann småstressa, altså. Men det ble ingen skattesmell for Overvik. Rundt lunsjtider den 30. desember fikk han beskjed om at pengene var ute av konto – og kunne pustet lettet ut. – Det er ganske ubehagelig å ha så mye penger på konto som du vet at du ikke kan bruke, forteller trønderen. Fra Norsk Tipping fikk han en blomsterbukett og et takkebrev: «Tusen takk for at du meldte fra om at vi hadde overført en stor Lottopremie til deg, selv om du ikke hadde spilt! Nå får vi ordnet opp med riktig vinner, og han ble veldig glad! Mvh Trond Laupstad, sikkerhetssjef i Norsk Tipping» Norsk Tipping: – Ble ringt utrolig mange ganger VG har vært i kontakt med kommunikasjonsavdelingen til Norsk Tipping 1. nyttårsdag. De henviser til uttalelsene til sikkerhetssjef Trond Laupstad i Trønder-Avisa. Der forklarer Laupstad: – Vi har jo rutiner som gjør at vi alltid prøver å få kontakt med disse millionærene. I dette tilfellet ble det ringt utrolig mange ganger, men han svarte ikke. På et eller annet tidspunkt må jo premien overføres, og vi hadde jo ingen grunn til å tro at kontoopplysningene ikke stemte. Sikkerhetssjefen sier til Trønder-Avisa at han er veldig glad for at pengene havnet hos en hederlig og ordentlig person som umiddelbart varslet fra. – Vi er svært takknemlige for det, og har også sendt ham en blomst som takk.


Coronavarianten BQ. 1.1. utgjør nå de fleste smittetilfellene i Norge, og vaksinene virker dårligere mot viruset. Virusvarianten som har spredt seg raskt i hele verden har også nådd Norge. Ifølge FHIs siste ukesrapport er BQ. 1.1.-varianten av coronaviruset den hyppigst forekommende enkeltvarianten i Norge nå. BQ. 1.1-varianten utgjorde om lag hver femte påviste virusvariant i desember, og andelen øker. Dette er en virusvariant som i høyere grad kan smitte folk som er vaksinert, eller som tidligere har blitt smittet. – BQ. 1.1. er den hyppigst forekomne virusvarianten nærmest «overalt» nå. Den klarer å spre seg nettopp fordi den ikke stanses så godt av vaksinen eller boosteren, forklarer immunolog og professor ved Universitetet i Oslo, Anne Spurkland.  – Det er logikken her – den sprer seg så raskt og effektivt når den er vanskeligere å stoppe med antistoffer, sier hun videre. Det samme bekrefter en studie fra University of Texas Medical Branch, publisert i Nature Medicine. Her er konklusjonen at nivået av beskyttende antistoffer var fire ganger lavere hos de som ble smittet av BQ. 1.1., enn de som var smittet med BA. 5, varianten som dominerte i sommer. Det er både en god og dårlig nyhet. For ingenting tyder på et mer alvorlig sykdomsforløp for de som smittes av varianten. – Det er fortsatt risikogrupper som definitivt ikke ønsker å bli smittet av covid, men generelt er det liten grunn til mer bekymring. Det er irriterende at viruset kommer i nye varianter slik at vi stadig risikerer å bli smittet, men symptomene på infeksjon med BQ. 1.1. viruset skiller seg ikke fra tidligere omikron-varianter sier Spurkland til VG.  Ikke bekymret – BQ. 1.1.-varianten er en etterkommer av BA. 5-varianten som var den omikronvarianten som forårsaket sommerbølgen, forklarer fagdirektør i FHI, Preben Aavitsland. Han understreker at FHI forholder seg nokså rolige så lenge det ikke dukker opp en variant som både sprer seg bedre enn tidligere og som gir mer sykdom. – BQ. 1.1-variantens andel øker langt fra så raskt som BA. 2-varianten gjorde i februar 2022 da vi hadde den store vinterbølgen eller som BA. 5-varianten da vi hadde den store sommerbølgen. Vi er altså ikke bekymret for BQ. 1.1-varianten, men følger med på den og andre varianter, sier Aavitsland til VG. Dette er et mønster FHI regner med å se mer av fremover. – Det oppstår hele tiden mutasjoner i viruset. Noen av disse mutasjonene gjør at viruset kan «lure» antistoffene våre, som er en del av immunforsvaret vårt. Virus med disse mutasjonene vil dermed kunne smitte lettere og dermed bli de vanligste variantene, fortsetter Aavitsland. Øker beredskapen Vi er ikke bare inne i en voksende coronabølge. Både influensa og RS-viruset har også økt i omfang. Viruseksplosjonen har ført til en krevende situasjon for sykehus landet rundt og flere har økt beredskapen. – Utfordringen nå er den samlede belastningen på helsetjenesten av flere epidemier. Når mange er syke samtidig, blir det mye å gjøre på legevaktene og etter hvert mange innleggelser samtidig som en del helsepersonell er syke. Dette er en situasjonen som nok skal vare noen uker til, sier Aavitsland. – Personellet ved landets legevakter, sykehus, sykehjem og hjemmesykepleien gjør nå en formidabel innsats. Aavitsland opplyser om at folk flest kan bidra ved å følge vaksinasjonsanbefalingene (det er ikke for sent!) og smittevernrådene. SETT DENNE? Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad forklarer deg hvilke symptomer du bør være obs på: Bør du ta ny vaksinedose? Ved å tilby vaksine til flere kan noe av smitten stanses i vinter, skrev helsedepartementet i slutten av november. Om du bør ta den? Det er en annen sak. – Jeg og mange andre har nok blitt overrasket over hvor fleksibelt dette viruset er. BQ 1.1. og andre omikronvarianter er det vi på norsk kan kalle «immunitetsunnvikende»


SYDNEY (VG) Alexander Kristoff tror nesten ikke det han blir fortalt: Favoritt Mathieu van der Poel ble arrestert før fellesstarten i Sykkel-VM, og må neste uke møte i retten. Remco Evenepoel (22) ble verdensmester. I ensom majestet trillet den belgiske 22-åringen over målstreken med solid margin til nestemann. Han vant med 2 minutter og 21 sekunder. Det er største seiersmargin i en fellesstart i herreklassen siden 1968 på Evenepoel.  Det ble sølv til Christophe Laporte og bronse til Michael Matthews.  – Etter en lang sesong er det utrolig å avslutte slik. Jeg er bare superhappy, sier vinneren på TV 2s sending etter å ha syklet i seks timer og 16 minutter. – Min sjanse var å gå tidlig, fortsetter han.  – En bedre sesong enn dette kan jeg ikke ha, sier Evenepoel og legger til at nå skal han ta seg en fest.  Dette var Belgias første gull i årets VM. Fra før hadde sykkelnasjonen to sølv- og tre bronsemedaljer. Men like før spurten, en god stund etter at vinneren var i mål, så det ut som det kunne bli norsk medalje. For Alexander Kristoff var med. Han ble nummer seks, foran Peter Sagan. – Vi var sjanseløse mot ham i dag, sånn sett er det en verdig vinner. Han har nok mange store meritter foran seg, sier Kristoff om vinneren til TV 2.  Det er sjette gang Kristoff ender topp ti i VM, på åtte VM-starter.  – Plutselig var jeg bakerst i min gruppe med spurtere. Jeg var litt bokset inne, sier Kristoff  til TV 2 og innser at han burde vært et par plassere lenger fremme mot slutten om han skulle tatt medalje mot slutten. Rasmus Tiller ble nummer 16. – Sykeste jeg har hørt Nederlenderen Mathieu van der Poel brøt fellesstarten i Sykkel-VM i Wollongong i Australia etter bare 30 kilometer. De norske rytterne så var der Poel på start og fikk ikke med seg at han brøt. De kjente ikke til nattens drama på hotellet.  – Det er det sykeste jeg har hørt på lenge. Da skjønner jeg han ikke følte seg helt rå. Det var en syk historie, sier Kristoff til TV 2.  For opptakten til løpet var svært spesiell og utviklet seg særdeles dramatisk for nederlenderen. Han skal ifølge belgiske Sporza.be ha blitt vekket på natten på hotellrommet sitt av noen barn som banket på døren gjentatte ganger. Utøveren ble irritert, og en av barna, en jente, hevder å ha blitt skadet i armen da van der Poel sa i fra. Politiet ble tilkalt, og van der Poel ble arrestert. – Det er sant, ja. Det var en liten disputt, sier nederelenderen. – Jeg var ikke tilbake på hotellrommet før klokken 4 i natt. Det er ikke ideelt, sa han før starten av løpet ifølge sporza.de. Utøveren er også intervjuet av nederlandske Nos.nl etter løpet. Han innrømmer at han ikke sa fra til barna på en behersket måte. – Jeg ba dem ikke pent om å stoppe. Så ble politiet tilkalt og jeg ble arrestert. Van der Poel må ifølge storavisen Sydney Morning Herald møte i retten neste uke.  De skriver at utøveren skal ha dyttet to jenter og politiet har siktet ham for to tilfeller av fysisk angrep. Bare noen uker før VM-rittet smalt Kristoff i bakken:  Fikk passet inndratt Christoph Roodhoft er lagleder i Alpecin-Deceuninck har uttalt seg etter løpet i et intervju TV 2 har vist. Han bekrefter at van der Poels pass er foreløpig inndratt i seks uker.  – Veldig uventet, sier Roodhooft om situasjonen.  – Det var åpenbart noen barn som var på døren hans, og etter den tredje gangen var han lei av det og gikk ut. Det var tilsynelatende barn, tenåringer, uten foreldre, og noen ringte åpenbart politiet og de kom. De ba ham om å bli med til stasjonen for å gi en forklaring. Roodhooft blir spurt om van der Poel var fysisk med barna på noe vis.  – Nei, nei, svarer han.  Roodhooft sier utøveren ble med til politistasjonen hvor han forklarte seg, og kunne etterpå forlate stedet.  – De sier at passet hans er inndratt frem til 23. oktober. Hvorfor det?  – Det er standard prosedyre i seks uker når noe slikt skjer, og du ikke er australsk statsborger

Arrestert:  - Sykeste jeg har hørt på lenge