Ukrainske styrkers fremgang langs fronten i sør, gir russerne to valg, mener norsk ekspert: Gi opp terrenget vest for elven Dnipro. Eller forsøke å holde terrenget, men la styrkene bli utslettet. Kherson, ett av fire fylker som Russland har annektert, har i lang tid vært slagmark for en utmattelseskrig.  Ukrainske styrker har beskutt russiske posisjoner med langtrekkende artilleriraketter, men først de tre siste dagene har de rykket frem på bakken. Tirsdag viser en oppdatering fra Reuters at ukrainske styrker har hatt sitt største gjennombrudd ved fronten sør i landet i løpet av de syv månedene krigen har vart. – Ukraina har klart å knekke hull på den fremste av de russiske forsvarslinjene, nordøst i Kherson. De har iverksatt det man kan kalle en halv knipetangsmanøver, sier oberstløytnant Palle Ydstebø, Krigsskolens ekspert på landkrig. – De har potensial til å dele den russiske styrken i Kherson i to. Det kan være de klarer å presse de russiske soldatene ned mot Kherson by, forklarer han. Leste du denne: VG ved fronten, møtte soldatene Putin frykter De siste tre døgnene har vært dramatiske langs to sentrale frontlinjer i Ukraina-krigen: Utviklingen i de siste tre dagene kan bety at den kollapsen som ukrainske styrker har forsøkt å presse frem i Kherson har begynt. Ydstebø har tidligere omtalt den ukrainske taktikken som en «langsom kaldkveling». – Det er i hvert fall helt tydelig at dette er en kraftfull offensiv, og ikke en avledningsmanøver, sier Ydstebø. Han viser til Ukrainas lynoffensiv i Kharkiv nord i landet i begynnelsen av september, der russerne ble drevet fra skanse til skanse. Da mente mange at hele offensiven i sør, som hadde blitt annonsert uken i forveien, hadde blitt iverksatt for å villede russerne. – Det er en høyst reell trussel mot Kherson. Det virker som om det svir mer for Putin å tape Kherson enn det gjorde med Kharkiv, siden Kherson-fylke er blitt «annektert», sier Ydstebø.  – Det blir litt som med Hitler, som ikke ville gi fra seg én meter. Putin er opptatt av holde på alt terrenget russerne har erobret. Selve Kherson by ligger nordvest for elven Dnipro, men den største delen av fylket ligger på den sørøstlige siden av elven. Rent militært kunne det ha vært taktisk for Russland å trekke styrkene over til den andre bredden.  Da ville de beholdt en buffer mot Krim og holdt kontroll med vannforsyningen til halvøya. – I realiteten har russerne to valg: De kan enten gi opp terrenget og trekke styrkene tilbake, eller de kan forsøke å holde på terrenget, la styrkene bli utslettet, og allikevel tape terrenget. Det vil være krevende for russerne å samle alle sine styrker i Kherson by. På den annen side ønsker Ukraina å unngå en ødeleggende bykrig. – Det kan være at man finner en løsning der russerne gis fritt leide ut av byen, at de vises nåde for å unngå en bykrig. Men det går uansett sakte, men sikkert mot et nederlag vest for elven. Ukraina har over tid ødelagt broer over Dinpro for å isolere russerne, men man kan fortsatt ta seg over til fots eller med lette kjøretøy. Det betyr at russiske styrker vil miste mye tungt materiell ved en eventuell retrett.  Kartet under viser de viktigste frontlinjene i Kherson fylke midtveis i september. Nå skal Ukraina ha rykket frem mot elven: Innrømmer at «russerne får juling» – Det som skjer nå er et enormt nederlag for Russland. Det skulle være folkefeiring etter annekteringen, men så skjer dette, sier Karen- Anna Eggen, forsker ved Institutt for forsvarsstudier, til VG.  Eggen sier at den siste fremrykkingen i Kherson er en fortsettelse av det bildet vi har sett de siste månedene, der russland drives tilbake av ukrainerne.  – Det er en usikkerhet hos den russiske ledelsen, der de ikke engang har kontroll over regionene de har erklært som annektert, sier hun. Inne i Russland legges også utviklingen merke til


BISLETT (VG) Karoline Bjerkeli Grøvdal (30) løp enkelt under OL-kravet og inn til personlig rekord på bane på 10 000 meter. Bak kjempet Therese Johaug (32) om å komme seg under det samme OL-kravet, men var noen sekunder for sent ute.   Med tiden 31.32,88 satte Therese Johaug ny personlig rekord på distansen med snaut åtte sekunder, men var også snaut åtte sekunder bak OL-kravet på 31.25. – Det er så nære, men samtidig så var det jo litt. Jeg kan ta med meg at jeg perset og forholdene i fjor var bedre, sier Johaug til VG, og er klar på at hun selv også var bedre forberedt da hun løp 31.40,67 under Impossible Games på Bislett i fjor.  Johaug var etter løpet likevel klar på at det aldri har vært aktuelt for henne å være med i sommerens OL.  – Nei, det er fordi jeg føler at jeg ikke har noe å gjøre i et OL. Jeg må ha mye, mye mer spesifikk trening om jeg skal være med der. Jeg har lyst til å gå fort i OL i Beijing til vinteren, så det hadde gått ut over den treningen. Jeg gjør dette fordi jeg synes det er moro og det gir meg variasjon i treningen, sier Johaug til VG.  – Har du ledd litt av pressen som har spekulert i et OL? – Ja, det har jeg faktisk. Jeg har aldri hatt noen ambisjoner om å være med, men det er moro å sette lyset på det (OL-kravet) i dag og se hvor nære man kan være det kravet, og ikke minst «perse» selv, sier Johaug, som er langt mer åpen for å delta i EM i friidrett neste år.  – Det ser jeg ikke på som uaktuelt. Det hadde vært moro å være med på, sier Johaug.  Den tidligere løpedronningen, Ingrid Kristiansen (65), lot seg imponere over Johaugs prestasjon på Bislett.  – Jeg synes Therese så mye bedre ut nå enn forrige gang. Hun var ikke fullt så mye på hælene i dag. Jeg synes det var bra. Hun holdt jevn og god fart, og hun imponerte meg egentlig, sier Kristiansen, som stadig har den norske rekorden på 10 000 meter med tiden 30.13,74. – Slik som situasjonen er nå, med all testing, corona og så stort som alt er i Tokyo, så tror jeg ikke det hadde vært så smart å dra til OL, selv om hun ble kvalifisert. Det kan ødelegge for henne vinteren etter hvis hun blir syk, havner i karantene eller på et vis mister mye trening for å dra bort på noe som hun egentlig ikke satser på, men som er morsomt å være med på.  Det å løpe under OL-kravet er ikke ensbetydende med at man får en OL-plass, og ifølge toppidrettssjef Tore Øvrebø er hovedkriteriet å dokumentere sannsynlighet for å kunne bli topp 12 eller bedre for å bli tatt ut til OL. Karoline Bjerkeli Grøvdal viste strålende form forrige uke, da hun løp fire sekunder enn den gjeldende verdensrekorden på 5 kilometer gateløp (riktignok i en løype som var 12–13 meter for kort).  Lørdag var målet å klare OL-kravet, og 30-åringen la opp til en løpstid på 30.50.  Bjerkeli Grøvdal løp 10 kilometer gateløp på tiden 30.32 i fjor, mens den personlige rekorden på bane var 31.14,07 fra OL i 2016. De første 3000 meterne fikk hun god drahjelp fra Amalie Sæten og Bjerkeli Grøvdal løp inn til en ny personlig rekord med tiden 30.50,84.  – Nå er jeg mest lettet. Det var planen å springe under OL-kravet og kanskje under 31 minutter - uten at jeg skulle legge noe mer i løpet enn det. Jeg følte jeg «safet» i starten. Jeg vet at jeg kunne vært tøffere i starten, men det var ikke oppgaven min i dag, så jeg er veldig fornøyd, sier Bjerkeli Grøvdal.

Misset OL-kravet:  Vurderte aldri reise til OL


Torsdag gikk det nesten galt da Color Line-skipet «Color Fantasy» skulle passere en fritidsbåt ved Hvitsten i Oslofjorden. – En slik kollisjon kan få dødelig utgang, sier Arve Dimmen i Kystverket.  – Vi ser dette flere ganger i uken, at småbåter ikke viker for store båter. Dette er den trangeste strekningen i Oslofjorden, så vi ser lignende hendelser hele tiden, sier Siri Tolfsby til VG. Ifølge Tolfsby, som fulgte hendelsen fra hytta på Hermannsbråten i Asker, tutet Color Line-skipet «Color Fantasy» ti ganger på fritidsbåten.  – Jeg så ikke nøyaktig hvor nærme det var, men det var snakk om noen meter som skilte skipet og fritidsbåten. Det var bare flaks at det ikke galt, dette er det verste jeg har sett, sier hun. En teori er at båtføreren kan ha styrt båten ved bruk av autopilot siden den ikke endret fart eller retning da skipet tutet, mener Tolfsby. Hun opplever at bruk av autopilot er et kjempeproblem i området.  – Det er en skikkelig uting. Når vi ser slike situasjoner pleier småbåtene å sette opp farten, sier hun.  Det tok rundt to minutter før småbåten hadde passert skipet, og Tolfby kunne pustet lettet ut. – Jeg hadde hjertet i halsen og fulgte med helt til det så ut som de ikke traff hverandre. Jeg bare sto og håpet at de ikke skulle dø, og at det ikke var barn  i båten.  Ole Walther Polzin var på vei til hytta i Holmsbu i båt da han og barna ble vitne til den dramatiske hendelsen. Også han sier at Colorline-skipet tutet på fritidsbåten.  – Det er ikke så mye et stort skip får gjort i den farten, men de senket farten og gjorde det de kunne. Båten som nesten ble meid ned ser ikke ut til å skjønne hva som skjer. Føreren så ikke ut til å gjøre noe som helst, sier Polzin til VG. Han fullroser føreren av «Color Fantasy»: – Det er deres ære at føreren av fritidsbåten er i god behold. Direktør for navigasjonsteknologi og maritime tjenester i Kystverket, Arve Dimmen, sier til VG at dette dessverre ikke er en unik hendelse. – Hvert år får vi inn flere meldinger om nærsituasjoner mellom fritidsbåter og større fartøy fra våre loser og trafikkledere. En slik kollisjon kan åpenbart få dødelig utgang for de som er om bord i fritidsbåten, sier han.  Ifølge Dimmen er det lett å undervurdere farten som større fartøy har og tro at man har bedre tid enn man har for å komme seg unna. I tillegg er det slik at det blir en blindsone rett foran større fartøy, som er avhengig av blant annet hvor broen er plassert. – Effekten er at mannskapet om bord ikke ser mindre båter når de er rett foran fartøyet. Vi får flere meldinger om nervepirrende sekunder før man ser at småbåten «går klar». Dette er unødvendig, og det viktigste rådet for fritidsbåtførere er å holde utkikk, holde god avstand til større fartøy og ikke krysse foran, sier han. Konserndirektør for kommunikasjon og samfunnskontakt i Colorline, Erik Brynhildsbakken, bekrefter hendelsen overfor VG. Colorline håper at hendelsen kan være en påminner for de som ferdes på sjøen.  Beredskapsvakt i Redningsselskapet, Richard Bjørklund, sier til VG at det ikke er tvil om at fritidsbåten skal vike for «Color Fantasy».  – Sjøveisreglene skiller klart mellom nyttetrafikk og fritidsfartøyer, og dette er spesielt viktig i trange farvann som dette, sier Bjørklund.  En stor ferje, som Colorline-skipet på 225 meter, ikke kan manøvrere slik mindre fartøyer kan. Han oppfordrer alle som skal ferdes på sjøen om å løfte blikket og holde utkikk til enhver tid.  – Dette ser ut som en veldig farlig situasjon og det er åpenbart hva konsekvensene kunne ha blitt.


WASHINGTON D.C. (VG) Marc Behrendt i Freedom House advarer mot å håpe at Ukraina-krigen ender med Vladimir Putins fall i Russland. Han tror situasjonen kan bli mye verre før den blir bedre. Behrendt leder Eurasia-programmet til den amerikanske stiftelsen Freedom House, som har jobbet med menneskerettigheter, demokrati og politisk frihet siden 1941.  Han har jobbet med demokrati, menneskerettigheter og styresett i Europa og Asia i over tyve år.  – Jeg tror det er farlig å håpe på at Ukraina-krigen ender med Putins fall eller regimeendring. Hvis han føler seg presset i et hjørne, så er han irrasjonell og kan gjøre noe sprøtt. Jeg ønsker ikke å se det, sier Behrendt til VG.  Han minner om at vi ikke hvem eller hva som kommer etter Putin. – Vi må finne en måte hvor han kan overbevise seg selv og sitt folk om at han vant med ære, sier han. – Kan bli verre Freedom House publiserer hvert år en rapport, Freedom of the World, som analyser hvor fritt et land er og rettighetene til folk som bor der. Han sier at demokratikrisen i Russland har skapt en sikkerhetskrise både for det russiske folk og nabolandene.  – Akkurat nå går det forferdelig i Russland. Hvis retningen ikke endrer seg, så vil det være en katastrofe for både Russland, det russiske folket og alle andre. Det kan bli mye verre før det blir bedre, sier han.  – Putin ser på demokrati i sitt eget nabolag som en trussel mot hans styre i Russland. Angrepet i 2014 handlet ikke om at Ukraina var en sikkerhetstrussel eller at Nato utvidet sine grenser, sier han. Flere av Russlands naboland ønsket på starten av 2010-tallet å bevege seg mot Vesten økonomisk, men uten å bli med i vestlige sikkerhetssamarbeid som Nato.  Ukrainas tidligere president, Russland-vennlige Viktor Janukovitsj som senere ble styrtet, vant valg på et slikt program. Men da folk demonstrerte mot Putin etter valget i 2012 snudde Moskva.  – Når et land som Ukraina blir mer demokratisk så viser det at det finnes alternativer også i Russland. Det er et land alle i Russland kan se er likt og beslektet med dem. Det var stressende og truende for Putins regime. I etterkant skapte Putin et ideologisk argument for hvorfor det var nødvendig med invasjonen, sier han. Behrendt sier at Putin kom til makten i Russland med et løfte om å gi sitt folk stabilitet, sikkerhet og forutsigbarhet – inkludert varme og gass, pensjoner, økt levestandard og fysisk sikkerhet. Nå slår Putin hardt ned på regimekritikere og pressen. –Det slår sprekker i denne sosial kontrakten jo mer du har unge russiske menn som dør i kriger og folk i alle aldre som kastes i fengsel for å bruke ordet krig, sier Behrendt.  Putin kaller selv krigen i Ukraina for en «spesiell militær operasjon». – Når sosiale kontrakter brytes, så formes det nye. Og vi vet ikke hva den nye ser ut som. Den kan være mye verre enn dagens situasjon i Russland, sier han. Redd for demokrati Behrendt sier at russiske og hviterussiske aktivister nå trenger støtte. Han er sterkt kritisk til private sanksjonsinitiativ som diskriminerer vanlige folk fra disse to landene.  Han sier at Putin grunnleggende er redd for demokrati:  – Putin har aldri hatt toleranse for forræderi. Jeg tror at han har forstått de demokratiske ambisjonene til Ukraina som et slags svik mot en følelse av brorskap, sier Behrendt og legger til: – Han bryr seg om makt og Russland er ikke sterkt i en verden hvor alle reglene er rettferdige. Det som gjør Russland sterkt er militærmakt, atomarsenalet og Putins villighet til å bruke dem, sier han.  Behrendt mener at krigen i Ukraina viser at demokrati, menneskerettigheter og rettssikkerhet er grunnleggende for folks sikkerhet – og ber Vesten prioritere demokratiarbeid. Han mener også at det finnes en måte å komme ut av krigen på uten at det går utover Ukrainas frihet til å velge selv.  – Jeg tror mye nå henger på Putin. Jeg tror også at han har en pragmatisk side, sier han. – Det finnes kompromisser som kan gjøres. Det handler om hvor man plasserer missiler eller tropper

Amerikansk ekspert om Putin:  - Har aldri hatt toleranse for forræderi


TROMSØ (VG) Dronesiktede Andrey Yakunin skal møte i retten tirsdag. Fra fengselet har han snakket med faren på telefon, som er tidligere KGB-agent og har bånd til Putin.  Yakunin møter i Nord-Troms og Senja tingrett i dag, tiltalt for å ha fløyet hobbydrone ulovlig over Svalbard. Sanksjonsforskriftene forbyr russere å operere fly og droner i Norge. Yakunin hevder selv han er britisk, sjekket reglene på forhånd uten å finne noe forbud for briter, og fløy hobbydrone for sikkerhets- og turistformål. Forholdene har skjedd i perioden 3. august til 6. september. 17. oktober ble han pågrepet av politiet i Hammerfest. Yakunin er sønn til Vladimir Yakunin, som har vært en del av president Putins innerste krets i mange år. Den nå 74 år gamle oligarken er russisk forretningsmann og tidligere KGB-agent. VG har stilt flere konkrete spørsmål til den dronesiktede 47-åringen via en av hans forsvarere, Bernt Heiberg i Advokatfirmaet Elden, og fått tilsendt lydfilen der Yakunin svarer på spørsmålene som Heiberg stiller til klienten for VG.  Vi var ikke til stede da spørsmålene ble stilt og har derfor ikke hatt mulighet til å stille oppfølgingsspørsmål.  Kommenterer farens Putin-bånd I lydklippet stiller forsvarer Heiberg spørsmålene VG har skrevet til Yakunin. – Vladimir Yakunin, din far, er en tidligere KGB-agent og har bånd til Vladimir Putin. Hva er din kommentar til dette?  – Det er en veldig kort beskrivelse dere har gitt av ham. Han var også sjef i det største statseide selskapet i Russland, som også var den største arbeidsgiveren der. Å forvente at sjefen i et slikt selskap ikke har noe å gjøre med landets ledelse, ville vært urimelig, svarer sønnen.  Han har gjennom telefontiden i fengsel fått mulighet til å snakke med faren selv – sist gang i forrige uke.  – Jeg kan med sikkerhet si at dette er definitivt en endring i seilerkarrieren han ikke hadde ventet av sønnen sin, svarer han på spørsmål om hvordan faren har reagert på at han nå er tiltalt i Norge.  Forklarer droneflyging – Hvorfor fløy du drone selv om det er ulovlig for russiske borgere i Norge? – Jeg vil minne om at jeg er en britisk statsborger som bor i Italia. Da vi sjekket reglene før Svalbard-turen, var det ingenting som tilsa at en britisk mann ikke kunne fly en hobbydrone på Svalbard, forklarer han.  Yakunin svarer at formålet med droneflygingen var todelt; både å dele det vakre Arktis med dem som ikke har vært der, og av sikkerhetshensyn både på sjøen og til fjells – blant annet for å se seg ut ruter å gå på ski dersom de ikke hadde med seg guide eller det ikke fantes beskrivelser av ruter de ville gå. Dette er vanlig, understreker han.  – Jeg kjenner knapt noen havseilere som ikke har med en drone for sikker navigasjon i islagte farvann.  Advokat John Christian Elden har tidligere sagt at saken er så kompleks juridisk at den kommer til å ende opp i Høyesterett igjen. Varetektsfengslingen av Yakunin endte nemlig i deres ankeutvalg, og lagmannsretten som først ville løslate ham, kom i neste behandling til at han likevel kunne holdes varetektsfengslet frem til rettsaken.  Selv om Yakunin anser seg som britisk, mente lagmannsretten at det russiske statsborgerskapet gjør at han rammes av forbudet. Retten var heller ikke enige i forsvarernes påstand om at det å nekte en russer å operere luftfartøy på Svalbard er i strid med Svalbardtraktaten.  Glemte å ta det russiske passet ut av bagen Ved ransaking ombord på båten fant politiet hans russiske pass i en bag på lugaren.  Retten bemerket under en fengsling at dette funnet sto i sterk kontrast til en forklaring Yakunin hadde gitt politiet om at det russiske passet hans var i en leilighet i et annet europeisk land.  – Hvorfor har du fortsatt det russiske passet hvis du identifiserer deg som en britisk borger? – Storbritannia er et veldig mangfoldig land

Dronesiktet:  Sier han glemte å ta russisk pass ut av bagen


Svindlerne sa de ville kjøpe bøker, og Reidar Knudsen inviterte dem inn i hjemmet sitt. Plutselig var mansjettknappene hans borte, og frykten for at bankkontoen var tømt kom snikende.  Torsdag kveld gikk politiet i Oslo ut og advarte mot en ny og utspekulert svindelmetode, som de har fått flere meldinger om den siste tiden.  På lørdag ble Knudsen og konen hans, bosatt i en leilighet på Skøyen i Oslo, utsatt for denne typen svindel.  – Det var skummelt og ubehagelig, men jeg føler meg dum – jeg burde vært så oppegående at jeg ikke burde gått på dette, sier Knudsen til VG.  To menn dukket opp Knudsen forteller at det hele startet med at noen ringte og spurte om ekteparet hadde noen bøker de ville bli kvitt. Svindlerne skal også ha sagt at de blant annet var interessert i gamle aksjebrev og postkort.  – Jeg var i tvil, men avtalte at de kunne komme klokken fire, sier Knudsen.  Han forteller videre at en mann i 20-årene og en mann i 50-årene omsider dukket opp.  – Det første han ene sa da han kom inn i leiligheten var at han var interessert i en skulptur, som han ville gi 45.000 kroner for. Da blinket det i øynene mine, sier Knudsen.  90.000 kroner Videre skal svindlerne ha spurt om ekteparet hadde andre ting til salgs. Ekteparet begynte da å ta frem blant annet lysestaker og verdisaker av messing.  Til slutt hadde de samlet en rekke gjenstander:  – De sa at de ville legge dette ut på nettet, for de visste om folk som var villige til å kjøpe tingene. De sa at minstesummen ville bli 90.000 kroner, og jeg spøkte med at jeg måtte ha minst hundre, hevder Knudsen, og legger til at svindlerne sa de skulle ha 20 prosent av salgssummen.  Var plutselig ikke interessert Knudsen sier at han så formidlet at han hadde en smørkinne som de to mennene kanskje ville være interessert i. Etter fem minutter i kjelleren var Knudsen tilbake i stuen.  – Da jeg kom opp igjen satt konen min med smykkeskrinet i fanget. Da ville de plutselig ikke ha noe, sier Knudsen.  Han sier at etter at svindlerne forlot leiligheten, oppdaget konen at mansjettknappene hans var borte.  – Med en gang jeg skjønte at noe var galt skyndet jeg meg til minibanken og tok ut 20.000, og jeg fikk sperret bankkontoen, forteller Knudsen.  Han hadde nemlig oppgitt kontonummeret sitt til svindlerne, og fryktet da at kunne bruke dette til et eller annet.  Fikk tilbake mansjettknappene Knudsen hadde fått telefonnummeret til svindlerne, og ringte straks opp igjen for å spørre om hvor mansjettknappene hans var. Da fikk han til svar at de to hadde tatt med mansjettknappene for å sjekke verdien.   Knudsen hevder at han deretter truet svindlerne med at han hadde både telefonnummer og videoovervåkning, dersom de ikke leverte tilbake mansjettknappene.   Dagen derpå – søndag – skjedde det utrolige, etter at svindlerne først skal ha sagt at de ville returnere mansjettknappene via postbud:  – De kom en kar som stakk hånden ned i lommen og tok frem mansjettknappene, avslutter Knudsen, og legger til at dette var en annen person enn de to mennene han hadde i leiligheten.  Politiet oppfordrer alle som har blitt utsatt for noe likende til å ta kontakt:  – Om noen blir oppringt ønsker politiet å vite om det, for det er åpenbart at dette er forberedelsene til noe straffbart i form av svindel eller lignende, sa operasjonsleder Rune Hekkelstrand til VG torsdag kveld.  SE VIDEO - OPPSIKTSVEKKENDE BLOMSTER-FUNN


Wagner-gruppen vil gjennom den voldsomme offensiven i småbyen Soledar i Donetsk-regionen vise at de kan klare det det russiske militæret ikke klarer: Å ta land fra ukrainerne. Det er to fremtredende eksperter, Peter Viggo Jakobsen ved Institutt for Strategi og krigsstudier ved det danske Forsvarsakademiet og krigsforsker Ilmari Käihkö ved Aleksanteri-instituttet i Helsinki som sier dette til VG. Wagner-gruppens leder Jevgenij Prigozjin – ofte kalt «Putins kokk» – grunnla Wagner-gruppen, som er et privat, militært selskap med leiesoldater og har sin base sørvest i Russland, nær den annekterte Krim-halvøya.  – Om de har fått en ordre fra Vladimir Putin eller om det er Wagner-sjefen Jevgenij Prigozjin som bare vil vise at hans soldater er bedre enn de militære, vet vi ikke sikkert, sier Jakobsen. – Dette er Prigozjins forsøk på å vise hvor viktig han er for Russland og Russlands fremtid, mener Käihkö.  – Enheter fra Wagner-gruppen har tatt kontroll over hele Soledar, melder Prigozjins pressetjeneste på Telegram klokken 22 norsk tid.  De skriver at det er etablert en gryte i sentrum av byen der kamper fortsatt pågår. – Antall fanger vil bli offentliggjort i morgen, skriver Prigozjin i uttalelsen, og fortsetter: – Jeg vil nok en gang understreke at det kun er enheter fra Wagner som har deltatt i angrepet på Soledar, skriver Prigozjin. Vervet fanger Jevgenij Prigozjin har gjennom lang tid kommet med hard kritikk av Russlands væpnede styrker for deres innsats i krigen.  Det vakte stor oppmerksomhet i sommer da han dro rundt i fangeleirer og rekrutterte soldater, som ble lovet amnesti mot å bli leiesoldater for den militære gruppen. Det britiske forsvarsdepartementets etterretning bekrefter tirsdag påstandene fra Moskva om at Russland nå kontrollerer det meste av Soledar, der det foregår gigantisk saltproduksjon. Både Ukraina og Russland melder om store tap for motstanderen. Tirsdag pågikk kampene imidlertid fortsett i byen.  – Harde kamper for å holde på Soledar fortsetter. Fienden ignorerer at de har mistet mange soldater og fortsetter å storme aktivt, sier Ukrainas viseforsvarsminister Hanna Maliar i en uttalelse på Telegram tirsdag klokken 19. Separatistleder Denis Pusjilin i russisk-okkuperte Donetsk hevder ifølge Tass at russiske styrker har tatt kontroll over den lille byen Soledar i Donetsk. Den ukrainske viseforsvarsministeren Anna Maljar sa mandag at Russland bruker soldater fra den omdiskuterte private Wagner-gruppen i denne offensiven. Peter Viggo Jakobsen sier at det er mye de ikke vet om den russiske offensiven, men han anslår antall soldater i Wagner-gruppen til å være cirka 25.000. – Det kan se ut som Wagner-gruppen nå klarer å skape et frontgjennombrudd og erobre land. Det har ikke Russland klart på lenge. I mange måneder har det gått den gale veien for russerne. Det virker som Wagner-leder Prigozjin vil vise at hans soldater er bedre til å kjempe enn de ordinære væpnede styrker. – Prigozjin har jo kommet med veldig hard kritikk av militæret. Nå virker det som om han vil slå seg opp som Russlands redningsmann og gjøre det som de væpnede styrker ikke har klart. – Hva kan du si om disse soldatene? – Det hevdes at Wagner-gruppen har hatt store tap i denne krigen, og vi vet ikke hvor mange av dem som nå kjemper som er erfarne soldater. Men mye tyder på at soldatene de bruker er folk som er hentet rett ut av fengslene og sendt direkte til fronten, altså uten å ha forberedt seg.  – Vi hører også fra overlevende at ubrukelige soldater blir kastet inn i kampene for å holde kampene i gang. Hvor mange som er krigsvante Wagner-soldater og hvor mange som er fra fengslene og blir brukt som «kanonføde», det har jeg ingen god informasjon om, sier Peter Viggo Jakobsen ved det danske Forsvarsakademiet. – Men dette som skjer nå kan være en intern russisk strid mellom de væpnede styrker og Wagner-gruppen? – Det kan det være, men det er positivt for alle de russiske styrkene, fordi Wagner-gruppen binder opp ukrainske styrker som ikke kan brukes andre steder. De må forsvare seg mot de heftige russiske angrepene

Eksperter:  - Det har ikke Russland klart på lenge


Å bremse deltavarianten i Norge blir nøkkelen for å hindre en ny smittebølge. Slik vil helsetoppene unngå en ny nasjonal nedstenging.  Helsetoppene er enige: I løpet av juli vil deltavarianten bli dominerende i Norge. Den mer smittsomme varianten, som først ble oppdaget i India, setter allerede sitt preg på den norske gjenåpningen. Mandag varslet regjeringen at trinn fire blir utsatt.  – Vi velger å vente for å se hvordan den muterte deltavarianten påvirker smittesituasjonen, sa statsminister Erna Solberg på en pressekonferanse Dette sier helsetoppene om de neste månedene: Gunstig posisjon – Vi tror at varianten vil spre seg nokså raskt. I løpet av juli tror vi denne varianten vil stå for mesteparten av smittetilfellene i Norge, sier direktør i Folkehelseinstituttet (FHI) Camilla Stoltenberg.  I slutten av juni publiserte Det europeiske smittevernbyrået (ECDC) en ny risikovurdering av deltavarianten. Byrået estimerer at deltavarianten vil bli dominerende i Europa før august og innen september utgjøre 90 prosent av smittetilfellene.  Smittespredningen kan denne høsten nå samme nivå som høsten 2020, varsler ECDC.  Hvor stor er risikoen for en slik høstbølge i Norge? – Med de vaksinene vi bruker og vår høye vaksinasjonsgrad, vil vi være bedre rustet med tanke på en slik utvikling. Men i land der man for eksempel kun klarer å vaksinere 70 prosent av befolkningen, vil 30 prosent uvaksinerte være nok til å få skape en stor smittebølge, sier helseminister Bent Høie.  Han får støtte fra helsedirektør Bjørn Guldvog: – Bakteppet for oss er situasjonen i Europa for øvrig. Vi er i en gunstigere posisjon med vaksineringen, enn mange land. Graden vaksinerte vil ligge veldig høyt i Norge med en dekningsgrad på opptil 90–95 prosent etter hvert, sier han. FHI-direktør Camilla Stoltenberg påpeker at det ikke dreier seg om 90 prosent i befolkningen som helhet, men i gruppen 18 år og oppover, noe som vil gi omtrent 70 prosent dekning totalt.  – Hver uke teller Omkring 40.000 til 50.000 personer blir vaksinert i Norge per dag i sommermånedene. Mange får nå sin første dose. – ECDC har sagt at vi bør opprettholde tiltak på det nivået vi var på før sommeren, frem til flere er vaksinert med to doser, påpeker Guldvog og fortsetter: – Hver uke teller. Vi har nå vaksinert omtrent halvparten av befolkningen samlet og 65 prosent av de over 18. Hver uke kommer vi enda lenger, sier Guldvog. – Hvor bekymret er dere for denne varianten? – Bekymringene dreier seg blant annet om hvorvidt større utbrudd lokalt kan gå ut over kapasiteten til å vaksinere befolkningen. Det må vi unngå. Kommunene må ha kapasitet til å fortsette å vaksinere og få kontroll på utbrudd, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg. Smittesporingen er allerede mer utfordrende etter de betydelige lettelsene som ble innført da Norge gikk til trinn 3 i gjenåpningsplanen for snart to uker siden, ifølge Stoltenberg. – Derfor kan det bli behov for ekstra tiltak i kommuner som opplever utbrudd, sier hun. Mulig å forhindre nedstenging – Vi mener det bør være mulig å unngå nedstenging nasjonalt, sier Stoltenberg. Nøkkelen for å hindre en ny smittebølge og en ny nedstenging, er å forsinke spredningen av deltavarianten i Norge. Det er en kamp mot klokken – jo flere som blir vaksinert og beskyttet, jo mindre er risikoen for en stor smittebølge.  – Håpet vårt er at vi klarer å forsinke introduksjonen av delta-varianten så mye som mulig, slik at vi rekker å vaksinere flest mulig før den blir dominerende. Vi tror den vil føre til flere smittetilfeller og lokale utbrudd, men hvor alvorlige disse blir, er det for tidlig å si noe om, sier Stoltenberg.  Men både gjenåpningen og sommervaksineringen kan by på utfordringer for kommunene

Deltavarianten:  - Vil spre seg nokså raskt


Norske Ferdinand Bie har hatt OL-gull i femkamp i 109 år, til tross for at han aldri vant. Fredag mistet han gullet.  Fredag opplyste den internasjonale olympiske komité (IOC) at amerikanske Jim Thorpe blir stående som eneste vinner av fem- og tikampen i OL i 1912. IOC-president Thomas Bach sier i pressemeldingen at de er glad for at de har kommet til en løsning. Det skjer etter at både den svenske olympiske komiteen og Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF) skal ha anerkjent at Thorpe var den rettmessige vinneren av de to øvelsene.  Dermed mister norske Ferdinand Bie og svenske Hugo Wieslander sine gullmedaljer fra henholdsvis fem- og tikamp, etter å ha fått dem tildelt som følge av at Thorpe året etter lekene ble utestengt. Generalsekretær i NIF, Nils Einar Aas, sier at de ble kontaktet av IOC 24. juni.  – I denne forbindelse tok vi kontakt med Norges Friidrettsforbund for å høre deres syn på saken. De bekreftet raskt at de ikke hadde innvendinger i saken, men tvert imot synes dette er en riktig og hyggelig gest, og ikke minst fair play. Det er også bred støtte fra familiene til både den norske og svenske gullvinneren om at Jim Thorpe er den rettmessige vinneren i disse to øvelsene, sier han til VG. – På bakgrunn av dette bekreftet Norges Olympiske Komité at vi ønsket å støtte IOCs avgjørelse. Dette innebærer ikke at de olympiske gullmedaljene skal leveres tilbake, men at resultatlistene skal endres tilbake til de opprinnelige resultatene, sier han.  I OL i Stockholm i 1912 var Thorpe suveren i både femkamp og tikamp, og vant gull i begge deler.  Norske Ferdinand Bie endte på annenplass i femkampen. Og slik kunne det ha stått seg, hadde det ikke vært for at en journalist året etter avslørte at Thorpe i forkant av OL hadde spilt Minor League Baseball. Han mottok betaling for å spille, og var dermed regnet som profesjonell idrettsutøver.  Dermed hadde han ikke lov til å delta i OL. Thorpe mistet gullmedaljene, og ble i 1913 utestengt fra all amatøridrett som følge av avsløringen.  I 1983 skulle historien ta en ny vending. En historiker beviste overfor IOC at de daværende OL-reglene krevde at protest mot en deltager måtte komme innen 30 dager. Ettersom det tok over ett år før Thorpe mistet medaljene, bestemte IOC at Thorpe skulle stå som delt vinner i både fem- og tikamp, sammen med Bie og Wieslander.  Thorpe rakk aldri å oppleve å få tilbake medaljen igjen. Han gikk bort i 1953, 65 år gammel.  På dagen 110 år etter at Thorpe vant gull i tikamp, får han altså nå medaljene tilbake, etter fredagens avgjørelse fra IOC.  Bakgrunnen er et initiativ fra IOC-medlemmet Anita DeFrantz og organisasjon Bright Path Strong, som kontaktet den svenske olympiske komiteen og Wieslanders gjenlevende slektninger. De bekreftet at Wieslander aldri hadde akseptert gullet, og mente at Thorpe var den rettmessige vinneren. Også Bie skal ha nektet å overta gullet, ifølge NTB. Dermed får henholdsvis Bie og Wieslander sølvmedaljer i stedet – og Norges gullbeholdning i sommer-OL har gått ned fra 62 til 61.  Gullet til Bie var den gang det første norske OL-gullet i friidrett. Nå som han har blitt henvist til sølvet, er det Helge Andreas Løvland som vil stå igjen i historiebøkene som den første norske OL-vinneren i friidrett. Løvland vant tikampen i OL i 1920.


Flere britiske tabloider har skrevet at skuespiller Johnny Depp vil returnere i den kjente og kjære piratrollen Jack Sparrow. Nå er det derimot sådd tvil om dette stemmer.  Depp har spilt rollen i alle de fem tidligere filmene av «Pirates of the Caribbean». Nå, fem år etter den siste filmen, skal Disney lage en oppfølger. Et dokument fra produksjonsselskapet skal angivelig ha nevnt Depp i forbindelse med en testinnspilling på et hemmelig sted i Storbritannia i februar, noe som flere britiske medier har omtalt.  «Johnny Depp returnerer til Pirates of the Caribbean som Jack Sparrow fem år etter forrige film», skriver avisen The Sun. Daily Record og Mirror skriver det samme.  Samtidig skriver Daily Mail at «Johnny Depp IKKE returnerer til Pirates of the Caribbeans sjette film». De har snakket med kilder som hevder at ryktene, som har sirkulert siden onsdag, ikke er sanne. 59 år gamle Depp hadde rollen sist tilbake i 2017, i filmen «Pirates of the Caribbean: Dead men tell no tales». En anonym kilde i produksjonen sier til the Sun at den nyeste filmen vil ha navnet «A day at the sea» og vil gjennomføre testinnspilling med Depp tilbake i hovedrollen. Vedkommende påpeker likevel til avisen at alt er i en tidlig fase.  Mistet filmrolle I 2020 ble det klart at Depp mistet rollen i en ny «Fantastic Beasts»-film. Skuespilleren meldte selv på Instagram at filmselskapet Warner Bros. ba ham om ikke å gjøre den planlagte jobben som rollefiguren Gellert Grindelwald i den tredje filmen i serien. Han skrev da at han var enig i avgjørelsen.  Dette skjedde like etter at Depp tapte rettssaken mot den britiske avisen The Sun, som hadde omtalt han som «konebanker». I artikkelen fra 2018 skrev The Sun at de hadde sett overveldende bevis for at Depp angrep sin ekskone Amber Heard mens de var sammen, noe skuespilleren nekter for å ha gjort. På dette tidspunktet gikk det også rykter om en ny «Pirates»-film uten Johnny Depp. Produksjonssjefen hos Disney, Sean Bailey, sa da at de ville gi hele franchisen en kickstart og gjenoppliving. Noe av det samme svarte han da The Hollywood Reporter helt konkret spurte om filmen ville overleve uten Johnny Depp, som også denne gangen førte til full forvirring om hvorvidt skuespillerens ville komme tilbake eller ikke.  Eksplosivt oppgjør med ekskona Tidligere i år var verden vitne til den betente rettssaken mellom Johnny Depp (58) og ekskona Amber Heard (36), som sjokkerte og fascinerte.  Depp, som var gift med Heard fra 2015–2017, saksøkte Heard for ærekrenkelser. Hun leverte motsøksmål. Dette skjedde etter at Heard i en kronikk i Washington Post fra 2018 tok et oppgjør med partnervold. Uten å nevne Depps navn.  To år før kronikken hadde Heard anmeldt Depp for mishandling og krevd permanent besøksforbud. Depp hevdet da at hun løy, fordi han hadde sagt at han ville skilles. Juryen mente enstemmig at Heard hadde ærekrenket Johnny Depp og tilkjenner ham 15 millioner dollar. Samtidig fikk Heard medhold i at hun ble utsatt for ærekrenkelser fra Depps tidligere advokat.


Marcus & Martinus, Amalie Olsen og Jennie Sofie Lie Pickl er på listen blant norske TikTok-brukere som Forbrukertilsynet avdekket skjult eller for dårlig merket reklame. Flere av innleggene er nå fjernet.  Forbrukertilsynet har i vår hatt en tilsynsaksjon mot 76 av de mest populære norske påvirkerne på TikTok. Hos 24 av dem ble det funnet reklame som enten var for dårlig merket, eller ikke merket i det hele tatt. Seks påvirkere hadde også publisert innlegg hvor det var uklart hvorvidt det dreide seg om reklame eller ikke.  – Vi ser at stadig flere annonsører får øynene opp for TikTok som markedsføringskanal. Det er viktig at annonsører og påvirkere er sitt ansvar bevisst når de reklamerer, sier seksjonssjef i Forbruketilsynet, Nina Elise Dietzel.  På listen over brukere hvor det ble avdekket for dårlig merket eller skjult reklame, er blant andre Jennie Sofie Lie Pickl, Marcus & Martinus, Amalie Olsen, Stian «Staysman» Thorbjørnsen og Niklas «Bølgen» Paulsen. Marcus & Martinus har over 4,5 millioner følgere på TikTok. De har mottatt brev både på bakgrunn av innlegg som inneholder skjult reklame, og for reklame som er for dårlig merket. Innlegget som inneholder skjult reklame er fra mars 2021. – Feilen er rettet opp i og Marcus & Martinus beklager for at det har skjedd, sier Gilbert Lunde i Universal Music.  – Dette er noe Marcus, Martinus og hele teamet rundt tar på høyeste alvor. Følgelig er det systemer og rutiner på plass internt for å passe på at det ivaretas, sier Lunde.  Dette er ikke første gang Marcus & Martinus kan ha brutt markedsføringsloven. I 2017 skrev Dagbladet at Forbrukerombudet vurderte en «løp og kjøp»-oppfordring under en konsert som ulovlig. Dette fordi store deler av publikumet var barn.  Forbrukertilsynet stiller strengere krav til reklame som er rettet mot barn, og ifølge Medietilsynets undersøkelse fra 2020 er TikTok en av de mest populære plattformene blant unge. – Det kan være vanskeligere for barn å forstå hva som er reklame, og det er derfor særlig viktig å være ekstra tydelig på hva som er markedsføring, i et språk som barn kan forstå, sier Dietzel i Forbrukertilsynet.  Youtuber Amalie Olsen (22) har også mottatt brev på bakgrunn av innlegg som er dårlig merket eller ikke merket. Forbrukertilsynet viser i tillegg til et innlegg postet i februar hvor Olsen skriver «go shop go crazy».  «Forbrukertilsynet minner om at det er forbudt i markedsføring direkte å oppfordre eller oppmuntre barn til å kjøpe eller til å overtale deres foreldre eller andre voksne til å kjøpe produktene deres.» står det i brevet.  Olsen er en del av Youtube-nettverket Splay. – Splay som nettverk tar ansvar med å informere våre innholdsskapere om hvordan de kan merke tydelig på TikTok, og har basert på Forbrukertilsynets oppdaterte retningslinjer for merking på TikTok i orienteringsbrevet de sendte ut, fulgt opp alle våre profiler om disse, skriver Emilie Jebsen i Splay i en e-post.  Loven har ikke et «merkekrav», men sier at all markedsføring skal fremstå tydelig som reklame.  Flere av innleggene som Forbruketilsynet ikke mener er godt nok merket er innlegg som er merket med «Ad». Det gjelder blant annet for influencer Jennie Sofie Lie Pickl (20). – Forbrukertilsynet rådgir at man benytter ordene annonse eller reklame, så posten ble tatt ned da det ikke er mulig å redigere tekst på TikTok-plattformen. Alt øvrig innhold var merket korrekt og i tråd med forbrukertilsynets retningslinjer, sier hennes manager, Julianne Fjørtoft.  Selv om Forbrukertilsynet har avdekket skjult eller for dårlig merket reklame, får det ingen konsekvens i denne omgang. Dietzel sier derimot at de vil ta det i betraktning ved senere tilsyn. LES OGSÅ: På 12 år er kun én influencer ilagt straff for brudd på markedsføringsloven Bølgen Entertainment AS, som representerer artist Niklas «Bølgen» Paulsen (20), er enig i at reklame må merkes tydelig i tråd med loven, og takker Forbrukertilsynet for veiledningen

Fikk brev etter tilsynsaksjon:  Beklager


Coronaen er her igjen. Vaksinene stopper ikke smitte. Kan en ny vaksine ordne opp?  Covid-19 har slått til med en sommerbølge. Innleggelsene går opp i flere land.  Nå er det altså ikke bare om vinteren vi går rundt og hoster og harker.  Og med sommerens festivaler, reiser, fester og alle slags treff uten munnbind og avstand, er sjansen større for å bli smittet i år enn i fjor.  Særlig fordi vi har en mer smittsom variant, vi møtes mer, pluss at vaksinene ikke hindrer smitte lenger.  Tre doser stopper ikke coronaviruset. Du får det likevel.  Ikke en gang om du ble omikron-smittet tidlig i vinter, ser det ut til å gi deg særlig beskyttelse mot ny smitte.  Du kan få viruset igjen raskt. Eksperter snakker uker, ikke måneder, avhengig av hvilken variant du hadde.  For omikron er som et stealth-fly. Viruset suser forbi vår radar, kommer seg inn i kroppen og formerer seg.  Det er derfor en rekke land har en sommerbølge nå. Hverken vaksine eller tidligere infeksjon stopper smitten. Det er visst slikt vi må regne med jevnlig med dette viruset.  Danskene sa denne uken at de vil vaksinere alle over 50 for fjerde gang. Det skjer fra 1. oktober. De la vekt på at selv om vaksinen ikke lenger hindrer smitte, virker den bra mot alvorlig sykdom.  Våre naboer spiller derimot ned alvoret i sommerbølgen, som de anslår varer en måned eller to.  Det er tydeligvis høsten de gruer seg mest til. For da får vi sesongen mot oss. Og influensa kan komme i tillegg. Danskenes strategi er å unngå tiltak, og heller forebygge alvorlig sykdom med vaksiner og covid-pillene de tar i bruk etter sommeren. Også norske helsemyndigheter håper på å slippe tiltak. Herfra understrekes det at pandemien ikke er over og at de eldste og sårbare bør vaksineres igjen for å unngå for mye sykdom.  Det har imidlertid ikke skjedd i særlig utstrekning.  FHI åpnet i april for en fjerde dose for dem over 80 år. Men bare seks prosent har benyttet tilbudet, ifølge siste ukesrapport.  Det er kanskje ikke så overraskende. Tilbudet var lite omtalt.  Vaksineringen tar seg nok opp fremover. Et interessant spørsmål er om en ny, fjerde dose i det hele tatt vil gi deg beskyttelse mot å bli smittet?  Det ser ikke så bra ut.  For også nyvaksinerte kan bli smittet.  Men hva da med nye typer vaksiner?  Selskapet Moderna offentligjorde onsdag at de har laget en ny vaksine som gir bedre beskyttelse mot dagens omikronvariant enn de vaksinene vi har nå.  De vil begynne å bruke den i august om den godkjennes.  Det vil i tilfelle være gode nyheter. En slik vaksine kan dempe høstens ventede smittebølge. Og det er mange som ikke tåler smitte godt.  Flere eksperter kritiserer imidlertid Moderna for å sende ut bare pressemeldinger. De vil forståelig nok ha mer informasjon og detaljer om selskapets forskningsresultater, som finnes internt.  I det vitenskapelige miljøet krangler ekspertene fortsatt.  Noen mener alle nå må oppfordres til å unngå smitte på grunn av long covid og fordi infeksjon ikke gir beskyttelse.  Andre mener smitten uansett er her og at infeksjoner bedrer befolkningsimmuniteten. Det er også uenighet om de nye variantene er mer sykdomsfremkallende. FHI skriver at de ikke ser tegn til dette foreløpig. Det samme sier danskene.  En japansk studie kan derimot tyde på at dagens variant kan ligne mer på Delta. Norske myndigheter har ikke sagt ennå hva de gjør til høsten.  Det er mange spørsmål:  Hvem skal få vaksine? Skal de vente på den nye typen? Får vi nok doser? Hvilken variant dukker opp til vinteren?  Dette er altså fortsatt en gambling. Men så begynner vi å bli erfarne spillere nå.

Du blir smittet selv om du har hatt det før


Subwoolfer endte på 10. plass i ESC. Underveis bidro Graham Norton til at spekulasjonsbølgen rundt den maskerte duoen brer om seg. Like før de norske ulvene inntok scenen, pirret britenes ESC-kommentator seerne sine med at han skulle fortelle «hvem vi tror en av dem er». – Så, vi tror den korteste av dem er Ben, Ben Adams, kjent fra boybandet A1. Jepp!, sa Norton ifølge britiske Mirror. Avisen skriver videre om et skred av spekulasjoner på Twitter i etterkant av Nortons utsagn. En av disse påpekte at Adams ikke har vært på scenen under de siste A1-konsertene. Og han er i alle fall ikke synlig på de siste bildene postet på A1s Instagram, fire dager tilbake i tid – da Subwoolfer stod på scenen i Torino og sikret seg finalebillett i den første semifinalen. A1s instapost har en bildeserie på ni bilder, omtalt som en konsert i Cardiff. Ben Adams er ikke å se på noen av dem. Subwoolfer fremførte «Give That Wolf A Banana» som syvende sang ut i Torino. Og fikk kjærlighet – fra söta bror, hvis største avis mener at «Norge har fattat alt». Nærmere bestemt anmelder Markus Larsson i Aftonbladet, som ikke har for vane å legge sin elsk på norske ESC-bidrag. – Norge har skjønt alt, skriver han, og gir fire poeng av fem mulige. – Dette er det konkurransen handler om: to gule ulver med lange ører, store tenner, kostymer, solbriller og hemmelig identitet som synger om å gi, ja, ulven en banan før hen, tja, spiser opp mormor. Kjempeflott. Hørte jeg et «yum yum»? Tonen i danske Ekstrabladet er noe annerledes: – For dumt. Daft Punk for fjols, heter det der, fra en anmelder som gir to stjerner og legger til noe om «fjellaper». Eurovision Song Contest melder på sin offisielle Twitter-konto at det kom nesten 50.000 Eurovision-tweets mens Subwoolfer holdt på. «Harry Potter»-forfatter J.K. Rowling la sin elsk på det norske bidraget før det var fremført. Hun erklærte sin kjærlighet allerede under presentasjonen av artistene i starten av ESC-sendingen. – OK jeg elsker Norge allerede, meldte hun på Twitter. Og holdt stilen etter fremføringen også: – Fullstendig briljant, mente Rowling. Subwoolfer repliserte på Twitter med å lansere et mulig nytt prosjekt: Hairy Potter. – Dette var deilig!, het det i en skriftlig uttalelse fra Subwoolfer om opptredenen etter at siste «yum» var sunget.  – En stor sal med superflinke jordboere som kunne hele sangen vår! Jim ble skikkelig overrasket og Keith holdt på å sprekke av glede! Torino har vært helt fantastisk så langt. DJ Astronaut er litt varm og ønsker seg vifte. NRKs prosjektleder for Eurovision, Stig Karlsen, syntes at Subwoolfer og det norske teamet leverte varene. – Så får vi se om et samlet Europa er med på notene, sa Karlsen. Men det endte med kun 36 poeng og 17. plass etter at fagjuryene hadde sagt sitt. Så spanderte TV-seerne 146 poeng, slik at Subwoolfer endte på 10. plass til slutt. Se også ukrainere om seieren:

Britisk kommentator:  - Den korteste av dem er Ben


MÁLAGA (VG) Martin Ødegaard (22) mener han har levert for dårlig i de fem første landskampene under Ståle Solbakken (53). Drammenseren er selvkritisk da VG spør ham om å vurdere egen innsats så langt under den nye sjefen: – Jeg synes ikke jeg har vært på det nivået jeg skal være, og på mitt beste nivå, det synes jeg absolutt ikke. Jeg må opp, jeg. Landslagskapteinen får kritikk etter Norges 1–2-tap mot Hellas i den siste privatlandskampen før det viktige oppgjøret i VM-kvalifiseringen mot Nederland i september. På sine fem landskamper som kaptein har Ødegaard fått karakterene 6, 4, 4, 3 og 4 på VG-børsen. – Han løper rundt der, får ballen i ny og ne, spiller ballen på tvers, vinner ikke dueller, du ser ham sjelden spurte og gå inn der det virkelig krever en mann. Jeg synes han gjemmer seg, faktisk, sier tidligere landslagskaptein Kjetil Rekdal i VGTV-studio. – Hva legger du i det? – Han oppsøker ikke situasjoner det kan bli tellende ting ut av. Hvis du er redd som bokser, gjemmer du deg vekk hele tiden, du prøver å holde avstand. Du blir trykket opp i hjørnet og får juling. Martin er litt sånn, han også. Han oppsøker store rom der han får ballen uten å måtte forsvare den, ta fighter eller måtte slåss for å komme seg løs. – Han spiller på det sikre hele tiden, sier John Arne Riise i sekvensen du kan se her: På spørsmål om hvordan han selv mener at han leverte som leder og kaptein mot Hellas, svarer Ødegaard: – Jeg vet ikke. Jeg prøver å justere, finne ut hvorfor ting ikke funker, coache og guide underveis. Vi klarer å justere det i andre omgang. Da er det okay. Så langt har han blitt brukt i flere ulike roller under Solbakken: Som høyrekant, i tierrollen og dypere sentralt på midtbanen. – Han er en stille autoritet som vi helt sikkert må sette bedre i scene. Det er min oppgave, erkjenner Solbakken. – Hvordan skal du gjøre det? – Det handler om hvilken formasjon og hvilken type kamper. Derfor er det ikke lett å svare på det. Han vil ha forskjellige roller kanskje ut fra hvilke spillere vi har tilgjengelig og hva slags kamp vi tror det blir. – Er det vanskeligere enn du trodde å få det beste ut av Ødegaard, etter å ha fulgt karrieren hans fra sofaen frem til nå? – Det kan du si. Det er lett å sitte i sofaen og mene noe om det. Men i dag spiller han i en posisjon (tierrollen) der jeg tror de fleste mener at han skal spille. Jeg tror han kan spille både til høyre som innoverkant, bak spissen som i dag, og som én av to dype midtbanespillere og vinne en del baller, sier Solbakken. Selv mener Ødegaard at det viktigste for ham ikke er hvilken posisjon han blir brukt i. – Så lenge vi fungerer som lag, er det litt det samme hvor jeg spiller. Jeg kan spille på siden, sentralt, bak spissen. Jeg kan spille i ulike roller. Fungerer vi som lag, kommer enkeltprestasjonene til å bli bedre, sier Ødegaard til VG.


(Luxembourg-Portugal 0–6) I sin 198. landskamp scoret Cristiano Ronaldo (38) to nye mål for Portugal. Nå har rekordmannen 122 landslagsmål. Ronaldo satte for tre dager siden verdensrekord i antall landskamper for en herrespiller. Rekorden i antall landslagsmål hadde han allerede før de to målene mot Liechtenstein. Med to nye mål i kveldens EM-kvalifisering økte Ronaldo til 11 mål på åtte kamper mot den europeiske lilleputtnasjonen – nummer 92 på FIFA-rankingen. Det er ingen nasjon Ronaldo har scoret oftere mot. Med Kongsvingers Obos-spiller, Lars Gerson (33), i midtforsvaret startet Luxembourg EM-kvaliken med å holde Slovakia til 0–0 på bortebane torsdag. Men rekken på seks kamper på rad uten tap, røk fort mot portugiserne i striregnet på Stade de Luxembourg. Ronaldo var på rett plass til rett tid. Etter en VAR-sjekk ble scoringen godkjent. Etter pause roet den voldsomme portugisiske dominansen seg litt. Cristiano Ronaldo fikk gult kort da han falt for enkelt i en duell. Den gikk ikke den rumenske dommeren, Radu Marian Petrescu, på. Etter en drøy time forsvant Ronaldo ut. Den 17 år yngre Benfica-spissen Gonçalo Ramos fikk sjansen. Leão skaffet Portugal straffespark. Med Ronaldo på benken fikk han selv sjansen. Men innbytteren misset scoring etter å ha tatt bare ett skritts fart. Luxembourg-keeper Anthony Morris gjorde en fin redning på et svakt straffespark. Portugal ligger på topp i gruppe J. Slovakia slo Bosnia-Hercegovina 2–0  søndag. Mens Island vant hele 7–0 på bortebane mot Liechtenstein. Aron Gunnarsson scoret tre av målene.


VAL DI FIEMME (VG) Petter Northug og Niklas Dyrhaug savnet spesielt to navn da Idrettsgallaens priser ble delt ut lørdag kveld. Nemlig tidligere trener og sykkelekspert Johan Kaggestad, samt tennispappa Christian Ruud. Northug erkjenner at det lørdag kveld og søndag morgen ble litt snakk om prisutdelingene som ble gjort på Hamar i går. Johan Kaggestad ble lansert som en kandidat for å motta hedersprisen. Den fikk han ikke. – Det var synd at Johan ikke fikk muligheten til å få den prisen. Han har ikke bare betydd mye for sykkel, men for norsk idrett, påpeker Northug, som søndag morgen sammen med en rekke langrennsveteraner gikk en showutgave av den siste Tour de Ski-etappen.  Northug fikk selv muligheten til å samarbeide med Kaggestad i 2010 og 2011 da han var landslagsløper. – Han gjorde en kjempejobb. Jeg har et tett og nært forhold til ham. Og så har han vært innenfor så mange kretser i idretten. Han har et kjært navn og har betydd så mye for så mange. Jeg synes det var synd han ikke fikk den, sier Northug og får full støtte av ekspertkollega Niklas Dyrhaug. Prisen gikk i stedet til tidligere landslagstrener i håndball og Olympiatoppen-sjef, Marit Breivik, som nylig har pensjonert seg. – Hva tenker du nå som Breivik fikk prisen? – Skal jeg være ærlig så tenker jeg ikke så mye på Idrettsgallaen. – Hva slags forhold har du til den? – Jeg har ikke noe forhold til den, sier Northug og smiler. Tidligere TV 2-programleder, Davy Wathne, retter krass kritikk mot juryen på Twitter.  «At den dyktigste og mest kunnskapsrike formidleren av sport på TV takker for seg uten å ha mottatt Idrettsgallaens hederspris, sier dessverre mer om juryen og prisutdelerne enn om Kaggestad. En skandaløs og pinlig forbigåelse», skriver han. Den tidligere idrettstreneren og mangeårige folkekjære sykkeleksperten på TV 2 har slitt med alvorlig sykdom. – Han fortjener den i hvert fall hundre prosent. Jeg så ikke på Idrettsgallaen, men ridder Kaggestad fortjener den. Det hadde vært en veldig fin hedersbevisning for ham. Til Dagbladet skrev sønnen Mads Kaggestad følgende i en tekstmelding: – Jeg ser nå at VG har skrevet en kommentar om det, og at det er mye engasjement. Det er rørende og gjør meg stolt på fatterns vegne. Men vi har ikke snakket eller tenkt på en slik mulighet før du sendte meg melding nå. De to eks-langrennsløperne jobber i dag som eksperter, men har levd et langt liv i toppidretten, og vet litt om hva som ligger bak prestasjonene. De reagerer også på kåringen av «årets trener». Den gikk til Thorir Hergeirsson, trener for det norske damelandslaget i håndball. Håndballdamene sikret EM-gull i fjor. Men Northug og Dyrhaug trekker frem tennispappa- og trener, Christian Ruud. Han har trent sønnen sin i en årrekke og 2022 ble året der det 24 år gamle norske tennisesset virkelig hevdet seg i den internasjonale eliten. Ruud spilte to Grand Slam-finaler. – Jeg var sikker på at Christian Ruud skulle få den i går. Jeg var bombesikker. Men som sagt: Jeg har aldri blitt klok på den gallaen. – Der er jeg helt på linje med Petter. Det er helt feil. Det Casper Ruud har gjort har vært enormt. Og det skyldes det samarbeidet han har med faren. Det er vanvittig at vi har en norsk tennisspiller som er i to Grand Slam-finaler. Det er jo en stor verdensidrett, sier Dyrhaug. – Hva tenkte du da Thorir fikk den? – Jeg tenkte at det var en typisk norsk kåring, sier Dyrhaug.  Det er Tore Øvrebø, leder av Olympiatoppen, som er jurysjef.  Han skriver i en tekstmelding søndag at «det er hyggelig at VG engasjerer seg i tildelingen av hedersprisen». Han fortsetter: «Vi er heldige i Norge, det er mange flotte kandidater som fortjener å bli løftet fram og hedret for sin innsats for norsk idrett


TOKAGJELET (VG) Politiet har gjort funn av blant annet klesplagg i søket etter de tre savnede personene i Kvam. De har nå mindre håp om å finne dem i live. Gjenstandene ble funnet i nærheten av båten som knyttes til de savnede på Tokagjelet i Kvam kommune i Vestland.  – Klesplaggene ble funnet av dronene. Det er utfordrende terreng der de ble funnet, sier innsatsleder Svein Valland Laupsa i Vest politidistrikt. På spørsmål om de har håp om å finne personene i live, svarer han:  – Vi håper og tror, men mulighetene er små. Men enn så lenge er det fortsatt en redningsaksjon. Dette vet vi:  Hadde tau til sikring De tre som er savnet er en voksen kvinne og to voksne menn, alle bosatt i Askøy kommune. En hund er også blant de savnede.  Politiet beskriver personene som sjø- og fjellvante. De skal ha krysset elven for å komme over til en hytte, noe de pleier å gjøre, ifølge politiet.   Innsatsleder Laupsa forteller at de var på vei fra sørsiden og over til nordsiden, der hovedveien ligger. De har også hatt et tau som er festet på hver sin side av elven for å kunne sikre seg mot å bli tatt av strøm. Laupsa er ikke kjent med om det har røket. Norske Redningshunder, Røde Kors, mannskaper fra politi, brannvesen og Sivilforsvaret deltar i redningsaksjonen. De har også operert en drone i området. Mandag ettermiddag sier aksjonsleder Birger Asheim i Røde Kors til VG at de har god progresjon, med ressurser på land og i vann.  – Vi søker i avgrensede områder. Det er enklere rammer for oss enn hvis det hadde vært på land. Været er veldig skiftende, nå er det forholdsvis fint vær, sier han klokken 14.30. Følg VGs sending om redningsaksjonen her:


Et og et smittetilfelle ble til slutt til flere store utbrudd. Mange med ukjent smittekilde og et potensielt utbrudd av indisk variant – «Delta» – skaper bekymring i Trondheim. – Det er villsmitte og indisk mutant på ferde i byen vår.  Slik oppsummerer Trondheims-ordfører Rita Ottervik situasjonen som har ført til en kraftig nedstengning i kommunen fra og med tirsdag.  – Nå er det alvorlig, og vi har måttet ta svært kraftige virkemidler i bruk som både gjør at folk blir permittert, ikke får trene, og strenge restriksjoner også i private hjem. Det smerter, det er ikke enkelt, men alternativet er mye verre. Vi må gjenvinne kontrollen og stoppe det nå. Hun forteller til VG at de nå er «nødt til å bruke utestemmen» for å få bukt med den stadig stigende smitten.  – Dessverre har det vært 10–15 prosent villsmitte over tid uten å gå ned, samtidig som antall smittede øker. Så det er nok sånn at det går folk rundt i byen og ikke vet at de er smittet. – Vi har også oppdaget at det er noen som vet og gir blaffen, og går på fest og restauranter og smitter folk, legger hun til.  I tillegg har enkeltpersoner som ikke har akseptert at de er i karantene og derfor ikke har fulgt reglene vært et problem. Ordføreren sier videre at de har registrert at etterlevelsen av smittevernregler ved utesteder også skled ut i forbindelse med 17. mai. Ottervik er klar på at hun mener de fleste innbyggerne i Trondheim er flinke, og at det er synd at de må være strenge. – Det er mange som med rette føler det er urettferdig at oppførselen til en liten håndfull personer fører til så sterke konsekvenser, men det er ikke noe annet valg. Det hjelper ikke å kjefte på dem som har vært uforsiktige, sier ordføreren. – Popper opp overalt Ottervik forklarer at de har funnet tre hovedutbrudd, som igjen har forgreninger utover. Slik har det spredd seg videre ut i samfunnet, og ført til andre småutbrudd i tillegg.  – Det er nok også fordi det er mye underliggende smitte som vi ikke har klart å fange opp. Det har spredd seg så mye at det popper opp overalt. Ifølge kommuneoverlege Tove Røsstad er det overvekt av 20-åringer blant de nye smittetilfellene. Mandag ble det registrert 33 nye smittetilfeller, hvorav 15 var i 20-årene. – Vi har altså en betydelig smitteøkning. Sist uke var det 159 smittede mot 29 uken før. Ti prosent er ukjent smitte, så vi har smitte sirkulerende i byen blant folk som ikke vet at de er smittet, og det er en relativt ny situasjon for oss, sa Røsstad under en pressekonferanse mandag. – Det vi har gjort i Trondheim siden august er at vi snakker med stort sett alle nærkontakter. De nærkontaktene som har symptomer har vi smittesporet rundt for å ligge i forkant, før de får prøvesvar, sier fagansvarlig overlege ved smittesporingen i Trondheim, Eli Anne Skaug. Når det er mange smittede i løpet av kort tid som har mange nærkontakter og mange sitter i ventekarantene, mister smittesporerne den muligheten, forklarer hun.  – Vi har allerede mistet ledd i smittesporingen. Det har ulmet under overflaten i noen miljøer. Hvis du skal stoppe det må du ha hjelp fra samfunnet, som må begrense sosial omgang. Selv om vi klarer å slå ned et sted, så popper det opp et annet sted, sier Skaug. I referatet fra et møte kriseledelsen i kommunen mandag står det at «vaksinene har vist seg å ha dårligere effekt på den indiske mutasjonen. Rundt 30 prosent etter første dose, og 70 prosent etter andre. Fortsatt god dekning, men mindre enn på andre varianter av viruset.» Det er tall som dette som bekymrer ordføreren. Hun forteller at de så langt mistenker de har en håndfull tilfeller av den indiske varianten, og at de forventer prøvesvar fra sykehuset denne uken. – Jeg er mest urolig for de rapportene fra sykehuset, om det er mye indisk smitte i omløp, og hva det har å si for beskyttelsen til de vaksinerte.  Hun forteller at antall innlagte på sykehus i Trondheim også er bekymringsverdig. På en uke har St

Smitten i Trondheim:  - Noen som vet og gir blaffen


Tusenvis av demonstranter i Hellas raser mot myndighetene etter togulykken tirsdag som tok livet av 57 personer. I et lydopptak hører man hvordan lokføreren blir bedt om å kjøre rett i en dødsfelle. Søndag har tusenvis av mennesker samlet seg til protester utenfor det greske parlamentet i Aten. Over hele Hellas har det vært demonstrasjoner etter tirsdagens kollisjon mellom et passasjertog og et godstog hvor 57 mennesker mistet livet.  Protestene søndag eskalerte da enkelte av demonstrantene satte fyr på søppelkonteinere og kastet brennende molotovcocktails.  Politiet svarte med tåregass og sjokkgranater  og ryddet Syntagmaplassen i den greske hovedstaden for folk på få minutter.  Reaksjonene har vært voldsomme etter at et lydklipp fra den skjebnesvangre togturen ble offentliggjort av myndighetene. Her fremkommer en dialog mellom stasjonsmesteren og en av togførerne, hvor stasjonsmesteren ber vedkommende om å kjøre på rødt lys.  «Fortsett mot det røde lyset, og videre til innkjøringen mot Neon Poron», sier stasjonsmesteren. Lokføreren spør deretter om han kan kjøre videre, og får til svar: «Kjør! kjør», før de sier farvel til hverandre. Stasjonsmesteren er blitt siktet for uaktsomt drap og for uaktsomt å ha voldt alvorlig skade på mange mennesker, og møtte søndag i retten i Aten.  Ved pågripelsen la stasjonsmesteren skylden på en teknisk feil, men har senere innrømmet å ha «begått en feil», ifølge CNN.  Ifølge den greske kringkasteren ERT hadde stasjonsmesteren begynt i jobben bare 40 dager tidligere, og det etter kun tre måneders opplæring.  Han var også alene på stasjonen, til tross for at det var en travel dag med mye togtrafikk etter langhelgen. Mye av raseriet i demonstrasjonene har vært rettet mot jernbaneselskapet og landets myndigheter. Samferdselsministeren har gått av etter ulykken. Demonstranter og jernbanearbeidere beskylder myndighetene for å utpeke en syndebukk i stedet for drifte landets jernbanenett på forsvarlig vis.  – De vil si at det er én manns feil, men det er en regjering av mordere, sier demonstrant Antonis Bompotis til New York Times. New York Times har også snakket med jernbanearbeidere som sier at trafikklysene på ulykkesstedet pleier å være røde etter år med tekniske feil.  Dermed bruker lokførerne walkie-talkie for å advare hverandre om møtende tog. – Jeg var sikker på at det ville skje, sier en tidligere sikkerhetskoordinator til avisen. Hellas’ statsminister Kyriakos Mitsotakis ba søndag ofrenes pårørende om tilgivelse:  – Som statsminister skylder jeg dere alle, spesielt ofrenes pårørende, å be om tilgivelse.

«Fortsett mot det røde lyset (...) Kjør, kjør»


ZHANGIJAKOU (VG) Ebba Andersson (24) var knust etter å ha mistet bronsen på tremila et par hundre meter før mål. - Det føles veldig urettferdig ut akkurat nå, sa den gråtende svensken etter sin bitreste stund som skiløper. Therese Johaug gikk inn til suverent gull på tremila, og Jessie Diggins hadde full kontroll på sølvet. Det så det også ut som Ebba Andersson hadde på bronsen etter å ha gått alene i lang tid.  Men opp den siste bakken, et par hundre meter før mål, ble hun plutselig tatt igjen. Andersson ble «tatt» av kraftige vindkast, mens Kerttu Niskanen tok bronsen og flere føyk forbi svensken. Anderson endte til slutt på 8. plass og var knust etter målgang. – Jeg forsøkte å gi det jeg hadde inn mot mål, men blir veldig overrasket når de helt plutselig er oppe i ryggen i bunn av bakken. Det føles veldig urettferdig ut akkurat nå, sier Andersson til Aftonbladet mens tårene renner. – Jeg kjempet virkelig der ute, og forstår ikke hvordan de kunne komme så kjapt på slutten. Det er vanskelig å være noen når en har gått en tremil her i disse forholdene og store deler på egenhånd. Mye kom også av at luften gikk ut av meg mentalt fordi … Jeg kjempet virkelig der ute, sier hun og begynner å gråte. – Er dette din bitreste stund som skiløper? – Absolutt, sier Andersson som reiser fra Beijing med én medalje, bronse på stafetten.  I dag ble Jonna Sundling beste svenske på 4. plass. De norske hadde vondt av Andersson etter løpet. Therese Johaug sa hun syntes synd på Andersson. Det samme mente Lotta Udnes Weng. – Ebba hadde fortjent medalje. Jeg kan ikke se for meg hvor kjipt det er, sier Udnes Weng til VG. Ski-legenden Gunde Svan spør seg om Anderssons taktikk med å følge Johaug i starten og åpne tøft var riktig. – Hun har et tankesett om at hun skal ta gull. Hun henger med litt for lenge og blir helt stum, sier Svan på Discovery. SVT-eksperten Mathias Fredriksson mener innspurten var veldig dramatisk.  – Det er ekstremt surt. Jeg lider med Ebba som gjør et kjempebra løp i 29 kilometer, sier Fredriksson.  Ebba Andersson mener de kolossale vindkastene var uberegnelige. – Det var først på den siste bakken jeg tenkte at nå skal jeg virkelig bare gi det jeg har og holde unna for denne medaljen, men … Vinder hit og dit kan en ikke kontrollere, og jeg forstår ikke helt hvordan de kunne komme så fort på slutten, sier Andersson. Hun gråt og gråt mens hun gikk gjennom en rekke intervjuer. Også for Charlotte Kalla (34) ble 30-kilometeren et mareritt. Hun endte på en 35. plass, 9.51 minutter bak Johaug.

Knust Ebba Andersson:  - Føles veldig urettferdig


Det flyter godt på Gardermoen akkurat nå. Men ikke la deg lure. Forbered deg på flykaoset i Europa. Og at det kan komme til Norge. Det hadde ikke jeg gjort da jeg reiste til London i forrige uke. Jeg fikk meg en overraskelse. Men først, hva er det som skjer?  Hvorfor har det oppstått nærmest lovløse tilstander på flere storflyplasser i Europa?  Gråtende passasjerer, folk som nekter å gå av kansellerte fly. Bevæpnet politi som må kalles inn for å få kontroll på massene. Og ikke minste kilometerlange køer, som strekker seg ut til parkeringsplassene og tar timevis – i stekende sol og uten toaletter i nærheten.  Det er mye elendighet og fortvilelse som nå dokumenteres i sosiale medier under emneknagger som #schipholchaos. Det er ikke folk det er noe galt med. Det er flyplass-orden som har kollapset.  Pandemiens etterdønninger Det er ettervirkningene av pandemien. «Alle» vil ut og fly i sommerferien. Det kan jo ikke være en overraskelse. Snarere er det gledelig for fly- og reiselivsbransjen som har blødd milliarder de to siste årene.  Flyselskapene vil mer enn gjerne frakte horder til Syden. Det er ikke i første omgang dem det står på. Det handler om behandlingen av de på gulvet.  Behandlingen av flyplassansatte med de tyngste, usynlige og takkeløse jobbene. Det er sikkerhetsvakter, renholdere, bagasjepersonell og passkontrollører. Uten dem er det ikke mulig å holde orden.  Og som likevel var blant de første som mistet jobben da covid rammet. Det er disse som i mange tilfeller hadde den dårligste lønnen og det dårligste stillingsvernet.  Og vi vet det, fordi mange ikke vil tilbake igjen. Og ikke er det enkelt å skaffe nye. For få er fristet av arbeidsplassen og dets vilkår. Her hjemme hadde vi permitteringsordninger og statlig kontantstøtte, slik at færrest mulig skulle miste jobbene for godt. Ute i Europa var det mer nådeløst.  Nå hjemsøkes flyplassene av sin egen udugelighet. Schiphol flyplass i Amsterdam mangler 10 000 ansatte.  Velkommen om bord Og dette ser altså ut til å ha kommet som julaften på kjerringen. Kritikken i Europa er enorm, det foregår oppvask, men det er ikke mulig med skippertak når enkelte av jobbene krever grundig opplæring. Det streikes og krangles midt i høysesongen. Flyplassene forsøker med bonuser og små lønnsøkninger, mens kaoset vokser.  Eller som kapteinen på mitt fly hjem fra Heathrow sa på fredag: «Velkommen om bord, to timer forsinket. Og mer kan det bli. For vi har en udugelig gjeng administratorer som ikke har klart å skaffe nok folk til å frakte bagasjen deres til flyet».  Slik endte min ferie. Men den begynte bra, fordi den begynte på Gardermoen.  Og derfor skal du ikke la deg lure.  Gardermoen er i skrivende stund som oase å regne i en kaotisk fly-verden. Vi er bortskjemt med digital innsjekk, utskriving av bagasjetags på Flytoget og bagdrop. Det er køer i sikkerhetssjekken, men du rekker ikke å bli frustrert.  Vær forberedt til hjemturen Særlig rolig er det tidlig om morgenen, det var da jeg fløy til London.  Fremme på Heathrow var vi så tidlig ute at vi gled rett gjennom passkontrollen. Bagasjen var på bagasjebåndet før vi hadde rukket frem til ankomsten. Derfor var jeg ikke forberedt på hjemturen.  Og det er her faren lurer. For selv om det er rolig her hjemme, er det altså kaotisk på de store europeiske flyplassene.  En etter forholdene moderat kø gjennom sikkerhetssjekken ble avløst av et venteområde som lignet mer på togstasjonen i Lahore enn noe annet. Gradestokken tippet 32 grader og folk svettet og peste der de satt eller sto som sild i tønne.  Selv det å skaffe seg en flaske vann, eller få seg en matbit på en av de mange serveringsstedene på flyplassen ble en prøvelse. Særlig for barnefamilier. Det var lange køer inn til spisestedene. Det har jeg aldri sett før


Ferd-arvingen er klimaengasjert på Instagram og miljø- og bærekraftsansvarlig i Mestergruppen. Men da hun skulle til Milano med venner, fløy Katharina G. Andresen (28) privat. Milliardær Katharina G. Andresen var sammen med en gruppe venner i den italienske byen. Ut fra innholdet noen i reisefølget publiserte på Instagram, var det en eksklusiv tur. Klokken 14.07 torsdag 12. januar gikk det et privat Sundt Air-fly fra Oslo til Milano, ifølge data fra Flightradar. Det er samtidig som noen i reisefølget la ut bilder på sosiale medier fra et privatfly.  Det ville vært mulig å ta rutefly fra Oslo til Milano den dagen. Det gikk både et Norwegian-rutefly fra Oslo Lufthavn og et Ryanair-fly fra Torp lufthavn. Privatfly har lenge blitt snakket om som en av klimaverstingene. Andresen er miljø- og bærekraftsansvarlig i Mestergruppen. På Instagram har hun også uttrykt sitt klimaengasjement – blant annet med et innlegg der hun treffer ambassadøren av FNs utviklingsprogram Achim Steiner for å snakke om klimakrisen og FNs bærekraftsmål. VG har spurt Mestergruppen om hva de tenker om at deres miljø- og bærekraftsansvarlig Katharina Andresen fløy privatfly til Milano. Kommunikasjonsrådgiver Trine Lise Hedemann i Mestergruppen svarte: – Vi kommenterer ikke hva ansatte gjør på sin fritid. VG har spurt Andresen, hennes manager David Eriksen og personlig assistent til eier i Ferd, Rikke Bjerke, om hva Andresen – som klimaengasjert og bærekraftsansvarlig – tenker om å benytte seg av privatfly, uten å få svar.  VG har også spurt om hvor ofte hun benytter seg av privatfly, uten å få svar.  Da VG møtte Andresen og faren Johan H. Andresen på Verdens økonomiske forum i Davos forrige uke, sa han at de to hadde tatt rutefly sammen til Davos.  En rapport fra 2021 laget av «Transport & Environment» konkluderer blant annet med at «private jetfly har en uforholdsmessig innvirkning på miljøet». I rapporten står det at private jetfly er fem til 14 ganger mer forurensende enn kommersielle fly per passasjer, og 50 ganger mer forurensende enn tog.  På bare én time, kan et privatfly slippe ut to tonn CO₂, står det. For å sammenligne var det gjennomsnittlige årlige globale utslippet til én person omtrent 4,4 tonn i 2019, ifølge FN.  I Norge var utslippet på 6,7 tonn per innbygger samme år. En forskningsrapport laget av professor Stefan Gössling ved universitetet i Lund i Sverige i 2019, viser at enkeltmennesker gjennom sin livsstil, kan stå for helt enorme utslipp av kulldioksid. Da så han på hvor mye ti utvalgte kjendiser reiste med fly i 2017.  Les hele artikkelen: Disse kjendisene forurenser 10.000 ganger mer med fly enn en vanlig person – Privatfly er et økende problem for klimaet. En prosent av verdens befolkning står for 26 prosent av alle utslipp og når vi skal redusere utslippene, raskt, så må vi starte der en liten gruppe slipper ut mest, skriver Gössling i en e-post til VG i dag.  – Hvor skadelig for klima er en tur med privatfly?  – Et privatfly har omtrent like mye utslipp på fem, seks timer som en gjennomsnittlig person i Europa per år. VG har også spurt Gössling om hva han tenker om at en som er bærekraftsansvarlig i et større selskap, velger å benytte seg av privatfly. Det ønsker han ikke si noe om, men på generelt grunnlag sier han at under pandemien hadde vi nesten ingen flytrafikk, og den globale økonomien gikk fortsatt sin gang. – Jeg tror alle kan fly mindre, uten den minste implikasjon for systemet. Det er et spørsmål om vilje og lovverk, sier han.  Flere kjendiser har fått kritikk for flittig bruk av privatfly.  Blant annet ble Kylie Jenner kritisert for å en 17 minutters flytur privat i fjor sommer. Ifølge tall fra The Guardian slapp Drakes privatfly ut fem tonn CO₂ mellom juni og juli i fjor. Det er mer enn det gjennomsnittlige årlige globale utslippet til én person. Andresen er en av Norges aller rikeste. Hun var den med syvende høyest formue på de norske skattelistene for 2021 som ble sluppet i desember

Bærekraftansvarlig:  Fløy privatfly til Milano


Forsvarssjef Eirik Kristoffersen tror verken Ukraina eller Russland kommer til å vinne krigen. Han tror ikke på noen militær løsning, skriver Klassekampen. Konklusjonen til Kristoffersen står i sterk kontrast til det flere eksperter tidligere har uttalt om krigen som pågår i Ukraina. Både Natos generalsekretær Jens Stoltenberg og oberstløytnant Palle Ydstebø, sjef for seksjon for landmakt ved Krigsskolen, har tidligere sagt at de tror på en Ukraina-seier, men forsvarssjefen er ikke like optimistisk. Til Klassekampen sier han at det ikke er realistisk at Ukraina kan få en militær seier over Russland. – Det finnes ingen militær løsning på denne konflikten, tror jeg. Det vil i så fall ta veldig lang tid om en av partene skal vinne definitivt over den andre, og det vil få forferdelige konsekvenser for folk, sier Kristoffersen. De to landene ruster nå opp mot en ventet våroffensiv og Ukraina får stadig løfter om militær hjelp fra Vesten. Palle Ydstebø mener fortsatt det er realistisk å se for seg at Ukraina vinner krigen.  – Ukraina kan lene seg på hele den vestlige økonomien, mens Russland må nøye seg med begrenset støtte fra Nord-Korea og Iran, samt støtte til teknologi fra Kina, sier han. Han tror ikke på en løsning ved forhandlingsbordet. – Akkurat nå tror ikke jeg det er politisk mulig for ukrainske myndigheter å forhandle vekk deler av landet. Dette vil bli en kamp om hvem som klarer å holde ut, og verste fall vil det vare i flere år, mener Ydstebø.

Forsvarssjefen:  Tror ingen vil vinne krigen


I 2018 kjørte Vladimir Putin selv en lastebil over broen for å feire den symbolske koblingen mellom Russland og Krim-halvøya. Lørdag morgen falt deler av Putins prestisjeprosjekt i havet – etter en enorm eksplosjon. 12. mai 2018: Vladimir Putin er på plass for åpne det som skal være kronjuvelen i et enormt infrastrukturprosjekt. Den 19 kilometer lange Kertsj-broen, Europas lengste, står ferdig, bygget på rekordtid. Broen skal være det fysiske beviset på at Russland og ukrainske Krim-halvøya er lenket sammen. Russiske medier kaller broen «århundres konstruksjon». – I lang tid har folk i Russland drømt å bygge denne broen, og takket være deres arbeide og talent har mirakelet skjedd, sa Putin til arbeiderne da han inspiserte broen noen måneder før åpningen, i oppkjøringen til presidentvalget i 2018. Ukraina protesterte og mente at broen var ulovlig. Hensikten var å forsterke Moskvas kontroll over Krim, og det viste seg også at broen kunne brukes til å blokkere ukrainske fartøyer som skulle gå fra havnene i Azovhavet og til Svartehavet. Volodymyr Zelenskyjs nære rådgiver, Mykhailo Podoljak, uttrykte seg slik på Twitter lørdag: – Det var så mye prestisje bak byggingen av denne broen, og det var noen av Putins beste venner, Rotenberg-brødrene, som fikk kontrakten på å bygge broen, forteller Stig Fredrikson, svensk forfatter, journalist og tidligere Moskva-korrespondent. – De la ned veldig mye penger på å bygge broen, og den ble landforbindelsen mellom Russland og halvøya Krim. Hvis den nå er ødelagt, er det et stort prestisjetap. – Og et prestisjetap for Putin personlig? – Ja, det er et prestisjetap for Putin personlig. Først fikk han en ørefik med Fredsprisen som ble delt ut på hans 70-årsdag fredag, og så fortsatte det med en ny ørefik med broeksplosjonen lørdag morgen, sier Fredrikson til VG. – Hvem tror du står bak? – Det er vanskelig å spekulere, men det er nærliggende å tro at det er ukrainske partisaner. Vi har sett at de har utført geriljaaksjoner på okkupert område tidligere.  Da Putin var med på åpningen av den 19 kilometer lange broen i 2018, kalte han det en historisk begivenhet og sa: – Et mirakel har blitt virkelighet. Presidenten sa at «praktisk talt hele landet» hadde bidratt til å bygge broen, som på det meste sysselsatte 15.000 mennesker, ifølge Putin. Pavel K. Baev ved fredsforskningsinstituttet PRIO sier det slik: – Dette er et smertefullt tilbakeslag for Putin og Russland. – Hvorfor? – Broen er viktig som forsyningslinje både til dem som bor på Krim og til styrkene i sør-Ukraina. Dessuten er den symbolsk viktig. Byggingen av broen ble oppfattet som et symbol på at Krim hadde blitt en del av Russland. Nå er den ødelagt, og det er ikke klart om det skyldtes et terrorangrep eller en ulykke eller hva det var. Men faktum er at den ble ødelagt dagen etter Putins fødselsdag. Det er en dårlig overraskelse! – Hvordan er dette for Putin? – Med tanke på de andre nederlagene som har kommet i det siste, kommer dette i tillegg, og gir en situasjon der krigen går den gale veien for Russland. Og det er risiko for flere tilbakeslag, sier Baev til VG. – Hvordan er situasjonen? – Skyggen av tap gjør at det blir stadig mørkere og mørkere for Moskva, og ingen vet hvordan de skal klare å bryte dette mønsteret. Putin trodde han skulle gjøre det ved mobiliseringen av nye soldater og annekteringen av fire regioner i Ukraina, men mønsteret har i stedet blitt brutt den gale veien for russerne. Det har gått fra et saktegående tap til et raskere tap. I denne konteksten blir mobiliseringen enda mer upopulær, fordi ingen vil være en del av den katastrofen som tilsynelatende er gang.  – Russland begynte å planlegge byggingen av denne broen umiddelbart etter annekteringen i 2014, og derfor kunne den første delen stå klar allerede i 2018, sier Arve Hansen, som nå jobber i Helsingforskomiteen og tidligere har vært forsker


Den faste høstfesten i Finansdepartementet tok skikkelig av fredag kveld. Finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) valgte å fremstå som en slags kopi av Kjell-Elvis. Iført sort Elvis-parykk, lys dollar-dress og forgylte platåsko entret den nye sjefen i Finansdepartementet den tradisjonelle høstfesten i den massive steinbygningen fredag kveld. I en av trappene inne i departementet poserte en stilriktig solbrille-dekket finansminister mens han gliste og viste V-tegn til fotografen. Rundt halsen bar finansministeren et kraftig dollarsmykke i gangster-stil. – Han valgte å fremstå som den kjente Elvis-imitatoren Kjell-Elvis, forklarer statssekretær Lars Vangen (Sp) i Finansdepartementet til VG. Vedum skal ha vektlagt å delta fullt og helt på festen, som er en fast tilstelning for de ansatte i departementet. Festlighetene fikk også en viss oppmerksomhet for noen år siden, da daværende finansminister Siv Jensen iførte seg et kostyme som indianerpiken Pocahontas. Men Vedum valgte å tilnærme seg festen fra en annen side av amerikansk kultur og historie, nemlig som en kopi av kopien til rockekongen Elvis Presley. Den ekte Kjell Elvis, selve original-kopien, synes Vedums versjon er vellykket. – Vedum er skikkelig kul. Å velge å være en kopi av kopien er jo for meg en ære. Vedum er tøff, skriver Kjell Elvis Henning Bjørnestad i en sms til VG fredag kveld. På Facebook renner også kommentarene inn på Vedums egen side. Kongsberg-ordfører og leder i Buskerud Sp, Anne Mari Sand, liker det hun ser: – Milde måne, kjør på! Bruk dressen og skoa også oftere, skriver Sand. Tidligere Høyre-representant på Stortinget, Sonja Sjølie er også opptatt av dressen: – Så du har sydd dress for resten av penga? Skikkelig dollarglis ! – skriver Høyre-politikeren. Under uformelle festligheter i Finansdepartementet for ni år siden, vakte festdeltagerne oppsikt ved å oppholde seg på taket av selve departementsbygningen under deler av sommerfesten. Det ble det brått slutt på. Temaet for årets innendørs høstfest var egentlig «royalt, antikk og MGP».  Elvis ses på av mange som The King, eller selve rockekongen. Slik sett kan finansministeren ha passert sjanger-nåløyet til byråkratene i eget departement. – Høstfesten er også et arrangement for å takke en svært faglig oppegående stab for arbeidet med forslaget til statsbudsjett, som ble presentert denne uken, sier Vangen i politisk ledelse til VG. Selv valgte han en mer barokk-preget fremtoning, uten at VG hittil har lyktes med å få tak i fotodokumentasjon av dette. – Dere er jo kjent for å ha lange og morsomme fester på Sp-landsmøtene. Kan dere bidra til å sprite opp høstfesten i Finans? – Ja, Trygve har bestemt seg for å gå «all in», svarer statssekretæren som kan legge til at det ble både mat og flytende forfriskninger på festen, eller enkel bevertning, som det også kalles.


To av landets fremste helsejurister mener Statens helsetilsyn bør granskes av eksterne aktører etter VGs avsløring.  – Jeg mener at noen utenforstående burde gå gjennom saksbehandlingen hos Helsetilsynet. Det byr seg fram, når det foreligger så systematiske feil. Det sier helsejurist og professor ved Instituttet for offentlig rett ved Det juridiske fakultet, Universitetet i Oslo (UiO), Aslak Syse, til VG. Søndag avslørte VG at Helsetilsynets vurdering i 11 saker som omhandler alvorlige hendelser ved norske sykehus til sammen inneholdt flere enn 60 feil og mangler.  Sakene VG har undersøkt omhandler alvorlig feilbehandling, skade på pasient og/eller mangelfull behandling.  Alle pasientene døde. VG har sammenlignet Helsetilsynets vurdering i hver sak - en såkalt varselvurdering - med sykehusets interne dokumenter. Helsetilsynet er opptatt av at opplysningene i varselvurderingene skal være korrekte og beklager hvis det har oppstått unøyaktigheter, har fungerende avdelingsdirekør i avdelingen for varsling og operativt tilsyn i Helsetilsynet, Anders Haugland, tidligere sagt til VG.  Les hele tilsvaret lenger ned i saken Sakene VG presenterer her er varsler om det som kan skyldes de mest alvorlige feilene ved norske sykehus, sier professor Aslak Syse. – Den manglende oppfølgingen av disse sakene er svært alvorlig.  – Det er svært viktig at denne typen funn ikke blir lagt til side når VG er lest og fordøyd. Det er altfor viktige spørsmål til det. Da VG avslørte tvang i psykiatrien, så førte det til strukturelle og lovmessige endringer. Slik bør også disse funnene ettergås. Han får støtte fra Anne Kjersti Befring, også hun jurist ved Det juridiske fakultet (UiO). – Hvis disse funnene er representative, så er det veldig alvorlig, sier hun. – Jeg forventer at flere er enig i dette. Varslingsinstituttet er vedtatt av Stortinget, som samtidig må følge opp at det fungerer etter formålet. VG har tidligere skrevet om en svært ulik oppfølging av tilsynssaker på Statsforvalter-nivå og lange tilsynskøer. – Det VG har kartlagt, tyder på at Helsetilsynets saksbehandling også er svært mangelfull. Samlet sett innebærer dette at tilliten til hele varslingsinstituttet undergraves, sier Befring. Det etterlatte inntrykket etter å ha lest VGs avsløring er at Helsetilsynet ikke undersøker sakene godt nok og legger bort sakene for tidlig, mener Befring. I de elleve sakene VG har undersøkt, har ikke Helsetilsynet snakket med de pårørende. I bare én av sakene innhentet Helsetilsynet journal.  Alle sakene ble avgjort etter én telefonsamtale mellom Helsetilsynet og sykehuset, viser VGs kartlegging. – En av Helsetilsynets viktigste oppgaver er å skille mellom hvilke alvorlige hendelser som krever tilsynets oppfølging, og hvilke som ikke gjør det. Det kan ikke være slik at en enkelt samtale med varsler er tilstrekkelig grunnlag for å vurdere om en sak skal granskes eller ikke. Professoren mener den manglende saksbehandlingen kan være et brudd på forvaltningsloven: Loven sier at Helsetilsynet skal sørge for at sakene er så godt opplyst som mulig før de gjør et formelt vedtak i saken. – Oppfølgingen i disse sakene er så dårlig at det framstår som klare brudd på utredningsplikten i forvaltningsloven. Konsekvensen er at Helsetilsynet undergraver varslingsplikten og formålet med ordningen, som er å sikre kvalitet i helsetjenesten, sier Syse.  Etter den første samtalen mellom Helsetilsynet og sykehuset, skriver Helsetilsynet sin varselvurdering. Selve notatet fra samtalen blir slettet eller destruert. Kun varselvurderingen blir arkivert. Det er dermed ikke mulig å ettergå hva som ble sagt i samtalen. – Helsetilsynet har plikt, etter vårt syn, til å sørge for at de er etterprøvbare. Det kan komme rettssaker, erstatningssaker og andre type saker som gjør at Helsetilsynet må ha dokumentasjon for sine vurderinger og avgjørelser, sier Syse


Iselin Guttormsen (35) og dansepartneren Catalin Andrei Mihu (28) fant tonen under «Skal vi danse: All Stars». Nå sier Guttormsen at hun har «aldri hatt det så fint med et annet menneske før».  – Det kan ikke snakkes nok om, når man opplever det jeg per dags dato føler som ekte kjærlighet – og ikke bare den overfladiske kjærligheten, men kjærlighet for et annet menneske fra dypet, sånn langt inni hjerteroten, langt inni magen. Det sier influencer Iselin Guttormsen til Ida Fladen i podkasten «Ida med hjertet i hånden». Hun snakker om sin tidligere dansepartner i to sesonger av «Skal vi danse», nemlig Catalin Andrei Mihu.  I høstens sesong av programmet ble det tydelig at de to hadde utviklet seg til å bli noe mer enn dansepartnere, men i podkasten forteller Guttormsen at de overhode ikke hadde følelser for hverandre i begynnelsen eller første gang hun var med i «Skal vi danse». Hun forteller videre om da de to først ble ordentlig kjent med hverandre.  – Han er full av empati. Den gang da fikk jeg sånn «huh» – det er jo et sånt menneske som det her jeg har lyst til å dele resten av livet mitt med. Et menneske som jeg kan prate med, som lytter, som viser empati ... og da begynte det en prosess inni meg. Men det var ingen følelser for Catalin, ingenting, men han satt i gang en greie.  Da Guttormsen fikk være med i «Skal vi danse: All stars» og i tillegg fikk danse med sin gamle dansepartner, følte hun på en gjensynsglede. I podkasten forteller hun at det fortsatt bare var vennskap, helt til det plutselig sa «pof».  En trening ble hun opptatt av at Mihu skulle synes at hun var fin – men hun skjønte ikke helt hvorfor. Deretter utviklet relasjonen seg sakte, men sikkert.  – Jeg merket at det var et eller annet, og da måtte jeg begynne å prate med ham. Jeg var helt ærlig med ham.  Ifølge influenceren gjengjeldte Mihu følelsene.  Fladen spør om de på det tidspunktet hadde kysset ennå. – Nei, men det skjedde jo da. Det var helt sånn movie-opplegg. Det er veldig klisjé, og det er noe med det å bli forelsket i mennesket, i personligheten til et menneske, hjertet til et menneske og sjelen til et menneske, fremfor det ytre – det ytre er bare en kjempefin bonus. Og alt annet er en bonus, alt det seksuelle og sensuelle, alt det er bare en bonus i tillegg, oppå det menneske som jeg har blitt forelsket i.  Guttormsen vil ikke si noe om de er kjærester eller ikke på dette tidspunktet, men hun avslører at de skal feire julaften sammen – noe hun syns er veldig hyggelig. – Vi har det ekstremt fint sammen. Jeg har aldri hatt det så fint med et annet menneske før. Ida Fladen er tilknyttet Max Social, som er et heleid profilbyrå i VGTV AS. VGs redaksjonelle vurderinger gjøres uavhengig av dette. Redaksjonen står fritt. Oversikt over bindinger for profiler som gjør oppdrag for VG ligger her.


Hvem skal bli ny forsvarsminister etter Odd Roger Enoksen? Tidligere Sp-leder Liv Signe Navarsete skal være en av de mulige kandidatene. – Jeg skal tenke meg nøye om hvis jeg blir spurt, sier hun til VG.  Lørdag ble det kjent av forsvarsminister Odd Roger Enoksen (67) trekker seg, etter at VG publiserte en sak der det kom frem at han hadde en seksuell relasjon med en svært ung kvinne da han var statsråd i den forrige rødgrønne regjeringen. Nå er arbeidet i gang med å finne hans erstatter som forsvarsminister.  Les kommentaren: «Noe har sviktet» – Trygve og Jonas har en jobb å gjøre En av dem det pekes på, blant annet av politiske kommentatorer i Bergens Tidende og Nationen, er Sp-veteranen Liv Signe Navarsete (63).  – Jeg tenker ikke så mye på det før jeg eventuelt får et spørsmål. Men det er selvfølgelig alltid hyggelig å bli pekt på i politisk sammenheng, sier Navarsete til VG. – Jeg har fått mange hyggelige meldinger i dag, og det er kjekt. Men jeg vet at Trygve og Jonas har en jobb de må gjøre. Så får vi se, fortsetter hun, og sikter altså til Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum og statsminister Jonas Gahr Støre. Navarsete trakk seg som leder av Senterpartiet (Sp) i 2013, og varslet i 2020 at hun ikke ville stille til gjenvalg på Stortinget etter å ha representert hjemfylket Sogn og Fjordane i 15 år.  I tillegg til seks år som partileder før Slagsvold Vedum tok over stafettpinnen, har Navarsete bekledd rollen som både samferdselsminister og kommunal- og regionalminister. – Hvordan vil du stille deg til et eventuelt tilbud? – Jeg vil ikke bruke mange kalorier på det nå, jeg kom nettopp opp på hytta, og vi skal kose oss.  – Får jeg spørsmålet, skal jeg tenke meg veldig nøye om. Jeg kommer ikke til å svare tvert nei, men tenke meg om.  – Er du motivert for et comeback i toppolitikken? – Jeg sluttet ikke på Stortinget fordi jeg var demotivert. Og jeg driver fortsatt på i lokalpolitikken, og deltar i den regjeringsoppnevnte Forsvarskommisjonen, svarer Navarsete.  Disse kan være aktuelle Men det er ikke bare Navarsetes navn som trekkes opp av hatten i jakten på landets nye forsvarsminister. Disse Senterparti-toppene blir nevnt som mulige kandidater: Foruten alle Sp-toppene, trekkes den tidligere forsvarssjefen og Sp-medlemmet Harald Sunde (68) frem som aktuell, ifølge Aftenpostens kilder. Han var forsvarssjef fra 2009–2013 og har sin bakgrunn fra Hæren. Vil rydde opp i mulige metoo-bomber I forbindelse med Enoksens avgang, har Liv Signe Navarsete tatt til orde for en metoo-gjennomgang i politikken, melder NRK. – Tror du det finnes flere slike saker?  – Det vet jeg ingenting om. Jeg mener vi bør ha en opprydning ikke bare i Sp, men i alle partier. Slike saker er med på redusere tilliten til oss som politikere, sier Navarsete til VG.  – Vi må ta en skikkelig runde og være sikre på at det ikke ligger flere bomber der. Mener det burde blitt oppdaget før Navarsete mener saken om Enoksen burde ha blitt avdekket for lenge siden. – Dette burde ha vært kjent før man går inn i en så viktig jobb som det Odd Roger gjorde. Mest av alt er det bare trist. Jeg har kjent ham i 25 år, og har ingenting annet enn godt å si om ham. Han har vært en kjempeflink forsvarsminister, sier Navarsete.  – Hvem burde ha oppdaget dette? – Når man blir statsråd, bør både partiet og Statsministerens kontor vite alt som kan være potensielle bomber. Alle har levd et liv, og ingen går feilfrie gjennom livet. Det kan være mangt som må være greit at man har gjort. – Men saker som potensielt overrasker, slik som denne her, som gjør at den det gjelder, partiet og hele regjeringen kommer i en trasig situasjon – de må oppdages.  – Det bør foretas en røntgenanalyse av de som skal få toppverv i politikken, spesielt etter metoo


Norge slo Sverige i to Nations League-kamper og er nå storebror på fotballbanen. Duoen bak Sveriges største fotballpodkast,  Tutto Balutto, mener likhetene mellom landslaget er slående med den gamle skikongen Petter Northug. Flere ganger i den seneste episoden kalt «Capo Northug» trekker Gusten Dahlin (programleder for TV4 under EM i fjor) og Thomas Wilbacher (tidligere journalist i Expressen) paralleller mellom Ståle Solbakkens menn og Petter Northug, ment som en hyllest. De mener Norge både leverer av og på banen.  – Vet du hva Norge er blitt? Noe gjør at jeg liker det. Dette norske fotballandslaget har blitt Petter Northug, litt «kaxiga», sier duoen i Tutto Balutto og fortsetter: – Northug kom alltid i mål leende og pisset på svenskene.  – Det er så jævlig mye Petter Northug i det norske laget. Norge slo Sverige 2–1 borte og 3–2 hjemme. Landslagstrener Ståle Solbakken og stjernespiss Erling Braut Haaland får sin hyllest av de svenske mediepersonlighetene. – Ståle er verbal på en herlig måte. Man lar seg rive med av den «små-kaxigta» måten hans å være på pressekonferansen, sies det i Tutto Balutto. Petter Northug blir begeistret da VG gjenforteller sammenligningen.  – Jeg elsker det! Og jeg elsker det norske laget som Ståle Solbakken bygger opp nå. Jeg blir rørt når jeg ser landskamper der vi slår Sverige både borte og hjemme. Jeg legger meg med et smil om munnen om natten, sier Northug. Northug fant veien ned til indre bane etter landskampen mot Sverige sist søndag på jobb for TV 2. Der knelte han for Haaland. På spørsmål om han kommer til å følge landslaget tett fremover, sier Northug følgende: – Ja, og jeg har kontakt med noen av dem. Det er veldig artig å se det laget vi har på gang nå. Det er så ungt, kraftfullt og har en x-faktor med Braut. Men det er mye kvalitet rundt ham også. Det blir spennende å følge fremover. Vi kan få tilbake en veldig bra norsk fotballepoke igjen. Vi får håpe – jeg har veldig troen, sier Northug. Gusten Dahlin og Thomas Wilbacher uttrykker skepsis til Sveriges landslag og generasjonsskiftet de er inne.  – Vi trenger en egen podkast til å snakke om ungdomsfotball. Det finnes noe vi ikke gjør riktig.

Hylles av svensker  Northug: - Jeg elsker det


Espen Nakstad sier at tiltakene vi er vant med kanskje ikke er tilstrekkelige lenger på grunn av det muterte viruset. Fredag var det ny smitterekord i Oslo med 245 registrerte tilfeller på én dag. Tallet er 112 flere enn dagsgjennomsnittet for de foregående syv dagene, som er på 133. Ifølge coronastatistikken til Oslo kommune er dette det høyeste tallet siden begynnelsen av pandemien. Den forrige rekorden for antallet smittede på én dag er 19. november, ifølge kommunen. Da ble det registrert 242 smittede.  Smitterekorden bekymrer assisterende helsedirektør Espen Nakstad. – Situasjonen er jo vanskelig fordi smitten har økt de siste dagene. Det er grunn til å mistenke mer av disse virusmutasjonene som er mer smittsomme. Det er mest smittede registrert på en dag så langt i pandemien, sier Nakstad til VG og legger til: –  Det skjer altså midt i en vinterferie hvor folk kanskje tester seg mindre enn vanlig. Så det er god grunn til å ta dette alvorlig. Tallene fra kommunene selv melder kan avvike noe fra VGs egne tall. Vi henter tallene direkte fra Meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS) som registrerer tilfeller etter hvor folk er folkeregistrert, og ikke nødvendigvis bor. I VGs oversikt er det registrert 216 smittede i Oslo fredag, som er lavere enn det kommunen selv melder.  Helsebyråd Robert Steen i Oslo kommune opplyste fredag kveld at de vil innføre strengere smitteverntiltak neste uke.  De har varslet en pressekonferanse om tiltakene søndag. Strengere tiltak Nakstad sier at det muterte viruset gjør at tiltakene vi er vant med, kanskje ikke er tilstrekkelige lenger. – Det som er krevende er at en person smitter nå langt mer med disse nye virusvariantene, så de tiltakene vi er vant med er ikke nødvendigvis tilstrekkelige lenger. Og det er det som er utfordringen. Nå må vi rett og slett tilbake og tenke litt: hvor mange mennesker har vi egentlig kontakt med, er vi tett på dem og kan vi ha kontakt med dem utendørs. Dette er viktig å tenke på nå, sier han til VG. Han sier at vi står i en vanskelig mellomfase med strenge tiltak mens vi venter på bedre tilgang til vaksiner. De store leveransene kommer etter planen på senvåren og til sommeren. I flere europeiske land øker smitten og de nærmer seg en tredje smittebølge.  – Dilemmaet vi står i nå er altså om vi klarer å holde dette under kontroll i noen måneder til. Forrige fredag ble det meldt om 99 nye smittetilfeller i hovedstaden, mens tallet torsdag denne uken var 231 og 151 onsdag. Færre blir generelt sett registrert smittet på helligdager og i helgene enn i ukedagene. Smittetrenden i hovedstaden er nå stigende, viser VGs oversikt. I Norge ble det onsdag registrert 524 nye smittetilfeller av coronaviruset. Det er 207 tilfeller flere enn gjennomsnittet de foregående syv dagene, som er på 317. Vil skjerme barn og unge Byrådsleder Raymond Johansen vil være til stede under Oslos pressekonferanse på søndag.  Han sier at byen vil forsøke å skjerme barn og unge. – Selv om vi har gjort noen lettelser i tiltakene for denne gruppen i tett dialog med de nasjonale helsemyndighetene, har vi hele tiden vært tydelig på at nye innstramminger kan komme. Det er smittesituasjonen som bestemmer, sier byrådsleder Raymond Johansen til Avisa Oslo. Han sier byrådet i løpet av helgen skal se på hvilke tiltak som skal skjerpes inn, og om det skal innføres nye tiltak. Vurderingene vil bli gjort i tett samarbeid med nasjonale helsemyndigheter. I hovedstaden er smittetallet det høyeste på over tre måneder, og R-tallet ligger på 1,4, mot 1 for hele landet, skriver NTB.