Ukrainske medier melder tirsdag ettermiddag at russiske styrker har begynt å storme stålverket i den beleirede byen Mariupol.  The Kyiv Independent skriver at russiske styrker nå forsøker å ta seg inn i Azovstal-stålverket i Mariupol, som har vært byens siste skanse.  Ukrainske Pravda melder det samme, og siterer en nestkommanderende i Azov-bataljonen. Bataljonen ble formelt innlemmet i nasjonalgarden i 2014. – Vi ble bombet hele natten, to sivile kvinner ble drept, og nå blir Azovstal angrepet, sier nestkommandør Sviatoslav Palamar til den ukrainske avisen.  Russland melder selv at de har gjenopptatt bombingen og artilleriangrepene mot stålverket, ifølge Reuters. Men hevder å ha startet angrepet fordi ukrainske soldater forsøkte å «utnytte evakueringen av sivile» til egne formål, melder det russiske nyhetsbyrået Ria.  Bakgrunn: Kampen om stålverket Det har vært en våpenhvile for å evakuere sivile fra tunnelene under stålverket. To dager tidligere klarte nesten hundre mennesker å evakuere anlegget, og evakueringen skulle fortsette tirsdag. Evakueringen er koordinert av FN sammen med Russland, Ukraina og Internasjonale Røde Kors (ICRC). Ordføreren i Mariupol anslår at det tirsdag morgen fortsatt var rundt 200 sivile i stålverket, i tillegg til ukrainske soldater. Mariupol i utbryterprovinsen Donetsk sørøst i Ukraina har vært under harde kamper siden den ble angrepet og beleiret av russiske styrker 24. februar. Ikke noe annet sted i Ukraina er det blitt bombet mer. Selv om russerne har erklært Mariupol som deres, har stålverket stått som det eneste som fortsatt er under ukrainsk kontroll. Men nå skal de russiske styrkene være på vei inn her også.  Les også: Forteller om marerittet i Mariupol: − De sultet i hjel Azovstal er et av Europas største stålverk. Fabrikken består av talløse bygninger strødd utover et område på 11 kvadratkilometer. I tunnelene under fabrikken, har opp mot 1000 sivile søkt tilflukt de siste månedene.  Stålverket startet driften under Sovjet-tiden, men måtte stenge under tyskerens okkupasjon av Mariupol. I 1943 ble fabrikken gjenoppbygd, etter at Sovjet hadde gjenvunnet kontroll.


Utenfor patruljerer Talibans krigere i Kabuls gater. Inne sitter en mor og hennes livredde datter. Det norske passet har ikke hjulpet dem. Flere ganger om dagen hamrer 16-åringen ut e-poster til norske ambassader og myndigheter, med bønn om å bli evakuert. Hittil til ingen nytte. – Jeg er sjokkert over hvordan vi er blitt avvist, sier ungjenta til VG. Sammen med moren var hun på familiebesøk i Afghanistan da regimet uventet kollapset og de militante islamistene inntok Kabul søndag. – Da vi våknet, var alt forandret. Presidenten hadde flyktet, Taliban sto overalt, forteller den 48 år gamle kvinnen som er 16-åringens mor. Hun og mannen kom til Norge på nittitallet. Fire døtre er født på Ahus. For noen år siden flyttet de til England, da mor skulle ta mastergrad i medisin. Men de er norske statsborgere – og nå har de et desperat behov for bistand. – Vi er omringet av Taliban og kan ikke en gang komme oss trygt til flyplassen. Hjelp oss, bønnfaller mor og datter norske myndigheter. VG har anonymisert dem, av hensyn til deres egen sikkerhet. – Landet raste sammen 17. juli reiste mor og datter til Afghanistan for å besøke familie. – Jeg har gjennomgått behandling for brystkreft og ønsket å se min mor og de nærmeste slektningene igjen, forteller den 48 år gamle kvinnen. Datteren hadde ikke vært i Afghanistan siden hun var liten. – Det er hjemlandet mitt. Jeg skulle møte bestemor, onkler og tanter og utforske byen. I stedet raste hele landet sammen, sier 16-åringen. De siste dagene har de ikke våget gå ut av huset. – Her er skolene stengt, ingen går på arbeid. Bankene er stengt, vi får ikke ut penger, vi kan ikke handle mat. Alle frykter Taliban, sier moren. – Den store skrekken Væpnede patruljer kjører i høy fart gjennom gatene hver dag. – De kan gjøre hva som helst. Vi har hørt at de skyter mennesker som gjør motstand, at de tar unge jenter ... – Frykter du at datteren din blir bortført? – Det er den store skrekken. Hun gråter hele tiden og bønnfaller meg om å passe på henne. Jeg gjør hva som helst for at hun skal komme i sikkerhet. Se 16-åringens bilder fra Kabul: Datteren bekrefter at hun er redd for å bli bortført. – Det er frykt nummer én. Om bevegelsen har samme ideologi som for tyve år siden, mener de at alle kvinner over 15 år bør bli gitt til Taliban, sier 16-åringen. – Sov ikke av frykt De er også redde for at soldater skal komme til huset. – Et vindu knuste i natt, vi fikk ikke sove mer av frykt. Vi er redd for at de skal rive i stykker passene våre. Da forsvinner sjansene våre til å komme oss ut. 16-åringen forteller at yngre søsken sitter hjemme med faren i England og er redd for at de aldri får se moren og søsteren igjen. De har slektninger med britisk pass og australsk pass, som befant seg i Kabul da Taliban tok over makten i Afghanistan. – De er allerede blitt evakuert. De ble oppringt fra flyplassen og reiste dit trygt. Og de spør hva slags statsborgerskap vi har, som ikke får hjelp, sier moren. 16-åringen har skrevet til de norske ambassadene i Afghanistan, Pakistan og Storbritannia og vært i kontakt med Utenriksdepartementet. – Kan ikke yte bistand Svaret er det samme overalt: «Dessverre er det for øyeblikket ikke mulig for norske myndigheter å yte konsulær bistand til våre borgere i Afghanistan», skriver norske myndigheter. De viser til at den norske ambassaden i Kabul midlertidig er stengt. «Dette betyr bl.a. at vi ikke har mulighet til å bistå norske borgere til å reise ut av landet», skriver den norske utenrikstjenesten i et standardsvar. I en e-post skriver Utenriksdepartementet at det de neste dagene vil bli utreisemuligheter fra den militære flyplassen i Kabul. «Ved fremvisning av norsk pass i portene vil norske borgere erfaringsmessig slippe gjennom», heter det i e-posten fra UD

Strandet i Kabul:  - Sjokkert over hvordan vi er blitt avvist


KVITFJELL (VG) Aksel Lund Svindal (38) klarte ikke å holde «Mesternes Mester»-seieren hemmelig for kjæresten Amalie Iuel (26). – Det var ikke viktig å vinne «Mesternes mester», men det var gøy, sier Svindal. – Veldig gøy! Han forteller at blodslitet nesten tok knekken på både ham og tidligere håndballspiller Håvard Tvedten (42) i finalen. – Vi heiet på og oppmuntret hverandre underveis – «måtte en av oss vinne». Vi er jo konkurransemennesker og alle blir vi skjerpet før en konkurranse. Det var tøffe konkurrenter og jeg hadde tålt å tape også, jeg. Privat ble han heiet frem av kjæresten Amalie Iuel (26) som er en av Norges fremste kvinnelige hekkeløpere. – Hun er jo fan av «Mesternes mester». Hun har fått med seg flere sesonger. Også før jeg ble med med, sier Svindal. 38-åringen innrømmer at hun var en av få som visste at han vant NRK-programmet. – Jeg måtte jo holde henne litt oppdatert underveis. Men hun lovet å holde på hemmeligheten. 17. mai i fjor bekreftet Aksel Lund Svindal overfor VG at de to er kjærester. Noen uker etterpå åpnet han litt mer opp om forholdet i podkasten «Må på behandling» med komikeren Morten Ramm. – Vi møttes på Toppidrettssenteret. Vi pratet litt, så førte det ene til det andre. Så møtes man, så tar man en middag. Det er en klisjéhistorie, sa Svindal som fortalte at de møttes første gang i 2019.  Til VG avslører han at de fortsatt ikke er samboere. – Vi bor ikke sammen, men vi er veldig mye sammen, sier Svindal. Paret har ikke barn. Men er likevel «foreldre» til hunden Molly, som er en Australian Cobberdog. – Jeg er glad i hunder og har lenge hatt lyst til å skaffe meg en. Men det har ikke vært mulig for meg før nå, sier Aksel. Etter at han debuterte i verdenscupen i oktober 2001, vant Aksel Lund Svindal 36 enkeltseirer samt totalcupen i 2007 og 2009. Han tok også to OL-gull, ett sølv og én bronse. I VM ble det fem gull, ett sølv og to bronsemedaljer. Og nå også vinner av «Mesternes mester» 2021. Dermed ble han den 12. idrettsutøveren i historien som kan smykke seg med den gjeve tv-tittelen. – Dette er jo et program som sendes på vinteren, det er jo en tid på året jeg alltid har vært på farten. Derfor visste jeg ikke så mye om konseptet. Men da jeg satte meg ned og så litt mer på hva «Mesternes mester» egentlig er, bestemte jeg meg for å si ja. Dette vil jeg være med på. Med totalt over 1,5 millioner seere i snitt pr. episode av årets sesong av «Mesternes mester»,  har han merket hvor godt programmet treffer. – Alle ser jo på «Mesternes mester». Barn på syv år, eldre mennesker på 75. De har alle glede av det. Det er så mange gode verdier i et program som dette. Jeg har fått meldinger fra folk som jeg ikke har hørt fra på mange år. Folk som ikke ga mye lyd fra seg, selv når jeg vant store mesterskap. Men «Mesternes mester», det har de fulgt med på. Han legger heller ikke skjul på at han også syntes det var godt med tre ukers innspilling i tilnærmet isolasjon. – Jeg har vært så mange år både i mediene og hatt mye oppmerksom rundt meg. Det er deilig å slippe det innimellom, sier Svindal. Selv er han glad det har blitt mer tid med kjæresten under pandemien. – Vi er jo ikke samboere, Amalie og jeg. Men vi har vært veldig mye sammen. Det har vært hyggelig og vi er jo blitt mye bedre kjent med hverandre nå enn vi ville blitt dersom vi hadde vært på farten verden rundt begge to, sier Svindal. Nyttårsaften la han ut dette bildet på sin Instagram-konto hvor han blant annet skrev: «Med hjemmekontor og ingen reiser på programmet, har jeg vært så heldig å tilbringe masse tid med Amalie. Måtte det fortsette». – Ser du for deg et liv med familie og barn? – Ja jeg gjør det. Men jeg kan ikke forestille meg hvordan det er, før jeg virkelig opplever det

«Mesternes mester»:  - Hun lovet å holde på hemmeligheten


Vetle Sjåstad Christiansen (29) mener det vil være en prestasjon om skiskytterne kommer seg til OL i Beijing uten å bli coronasmittet. Ingrid Landmark Tandrevold gleder seg til det er over. – Det vil i så fall være den første gullmedaljen vår. Av smittevernhensyn kan vi ikke gi hverandre en klem eller klapp på skulderen, men mer et anerkjennende nikk om alle kommer til start. Målet har blitt å holde seg frisk og få lov til å stille til start. Nå nærmer vi oss, sier Vetle Sjåstad Christiansen til VG.  OL i Beijing: Få siste nytt og full oversikt i vårt OL-studio!  Fra sitt vindu på hotellet i lille Lavazé kan han se over til Seiser Alm hvor krisen virkelig har rammet de norske langrennsløperne. For å unngå smitte har skiskytterne leid hele hotellet i bygda for hele januar måned, og bare én person får lov til å være i kontakt med utøverne under hele oppholdet. – Vi har vært ekstreme på smittevern, men sett i et toppidrettsperspektiv har ting vært normalt. Litt dyktighet og litt flaks må man ha, så får vi håpe at ikke flaksen er brukt opp før vi kommer oss til Kina, sier Christiansen. Ingrid Landmark Tandrevold legger ikke skjul på at hun er preget av den ekstreme situasjonen som preger oppkjøringen til OL og gjennomføringen av mesterskapet. – For å være helt ærlig gleder jeg meg mest til alt dette er over, sier hun i sin videoblogg. – I det siste har jeg kjent på det livet som vi lever her, det regimet vi er under nå, det OL vi skal på og hvordan det blir gjennomført. Jeg synes skiskyting er det morsomste jeg vet. Det er min drømmejobb, men jeg må være så ærlig å si at slik det har vært de siste to årene går ikke i lengden for min del, sier en ærlig Landmark Tandrevold. «Forferdelig synd» Vetle Sjåstad Christiansen synes «forferdelig synd» på Heidi Weng som kan gå glipp av OL etter at hun ble coronasmittet. – Heidi er den som har vært flinkest i klassen. Hun har vært kjent for å ta helt ekstreme forholdsregler, og hun har vært ekstremt engstelig for å få smitten. Da er det veldig kjipt at det rammer henne. Nå er smitterisikoen så ekstrem at det handler om uflaks og tilfeldigheter. Du kan gå forbi noen på ski, så kan de nyse og vips så er du smittet. Om vi blir rammet så kan vi i ettertid spørre oss selv om vi har gjort alt for å unngå smitten. Svaret er ja. Det siste grepet til skiskytterne er å ta privatfly hjem fra høydeoppholdet i Italia. Mandag flyr de fra Verona til Gardermoen. Alternativet var å stå opp klokken to på natten, kjøre fire timer til München og ta rutefly til Oslo klokken 08.00. – Det er greit at vi har snudd døgnet og kan ta løs tidlig, men smitterisikoen blir en langt annen nå. I tillegg blir det enklere å ta seg til flyplassen, sier Vetle Sjåstad Christiansen. – Det er selvfølgelig sent å ta debatten nå, men synes du OL burde vært utsatt? – OL burde ikke blitt arrangert i år og kanskje ville det vært for tidlig også til neste år. Smittesituasjonen er jo verre nå enn tidligere. Så kan man si at viruset er mildere og rammer ikke så hardt. Det er bra, men konsekvensen for oss idrettsutøvere er jo at vi ikke kommer til start om vi blir smittet. Jeg tør ikke tenke på det engang. Skiskytteren tror det blir mange utøvere som ikke kommer til «start». – Det vil garantert skje. Med den usikkerheten som rår får vi nesten bare se hvem som skal delta når startlistene kommer. Sånn er det blitt.  PS! Skiskytterne innleder OL med mix-stafetten 5. februar.


Lillesand kan miste ni av elleve fastleger: – Nå var vi bare lei. Vi orker ikke mer, sier Trygve Hunemo ved Blindleia legesenter. Alle de seks legene ved senteret har sagt opp fastlegeavtalen med Lillesand kommune. Det samme har tre leger ved Agder Klinikken. – Det er bøtter og spann med ledige stillinger i nabokommunene, sier fastlege Trygve Hunemo (40) til VG. Lillesands-Posten omtalte saken først. Fastlegene krever at kommunen overtar driftsoppgaver og utgifter ved legesenteret, men har mistet tålmodigheten med lokalpolitikerne. – Vi orker ikke en ny runde i bystyret. Vi må finne nytt arbeid som gjør at vi klarer hverdagen bedre, sier Hunemo. Det handler ikke bare om Lillesand – og det er ikke nytt. Fire år er gått siden VG dokumenterte rekrutteringssvikt blant fastleger over hele landet. I dag står 114.000 pasienter på «liste uten fast lege» i Helfo-statistikken.  Tallet er økt med 36.000 på ett år.  – Ordning i fritt fall – Fastlegeordningen er nærmest i fritt fall, sier leder i Allmennlegeforeningen Nils Kristian Klev til VG. Samhandlingsreformen i 2012 flyttet oppgaver fra sykehusene til primærhelsetjenesten. De 5000 fastlegene ute i kommunene fikk mer å gjøre, uten at pengene fulgte etter.  – Mange ønsker å bli fastleger, men i dag er ikke ordningen bærekraftig innenfor normal arbeidstid. Fastleger jobber i snitt 56 timer uken for å få det til å gå rundt. Arbeidstiden har gått opp, inntektene har nesten stått stille, sier Klev. Økt arbeidspress for fastlegene hindrer rekruttering, medgir regjeringen. Å bygge opp en fastlegepraksis utgjør en økonomisk risiko for nyutdannede leger, som i tillegg ofte savner et fagmiljø. Uenige om milliarder Regjeringen lanserte i mai i fjor en handlingsplan som vil styrke allmennhelsetjenesten med 1,6 milliarder kroner over fire år. Målet er å sikre rekruttering, styrke kvaliteten og legge til rette for teamarbeid. Allmennlegeforeningen mener at staten må legge tre ganger så mye penger på bordet – 4,8 milliarder kroner – for å stabilisere og styrke fastlegetjenesten. Foreningens leder viser til at rekrutteringen er kritisk lav, også i sentrale strøk. – Ekstremt mange fastleger ønsker seg ut av ordningen. Vi klarer ikke stoppe frafallet. Bare det siste halvåret har vi fanget opp at 80–90 kommuner har utfordringer med å få tak i fastleger, sier Nils Kristian Klev. VG kartla rekrutteringssvikten allerede i 2017 – Utrygg og usikker Blindleia legesenter har tre av seks leger ute i permisjon. Vikarer er ikke å oppdrive. Rekrutteringssvikten påfører de gjenværende fastlegene betydelig merarbeid. – Yngre leger trekkes mot sykehusjobber, med fast ansettelse og ordnede forhold. En fastlegeavtale oppfattes som utrygg og usikker, sier Trygve Hunemo, som er spesialist i allmennmedisin. Han sier en fastlegeliste koster pluss minus en million kroner. Dessuten er fastlegen næringsdrivende, med betydelig ansvar for drift, ansatte og administrative oppgaver knyttet til praksisen. – Uten tilstrekkelig statlig finansiering må kommunene bære kostnadene av nødvendige tiltak for å få nye leger inn i ordningen, sier Nils Kristian Klev i Allmennlegeforeningen. Han mener arbeidsbelastninge må reduseresm samtidig som det må legges bedre til rette for næringsdrift. – Slike løsningen kan gjøre det lettere å prøve ut livet som fastlege – og forhåpentligvis bli hektet. Det er et fantastisk yrke, men vi må ha større trygghet og forutsigbarhet slik at vi tåler å møte utfordringene, sier Hunemo. Engstelse blant innbyggerne Ordfører i Lillesand Einar Holmer-Hoven (H) opplyser at byens fastleger er tilbudt en avtale der kommunen overtar ansvaret for det aller meste av driften ved legesentrene. – Vi er uenige om hva fastlegene skal betale kommunen i kompensasjon, for at vi avlaster dem med administrativt arbeid og arbeidsgiveransvar, sier ordføreren i sørlandsbyen. Han har innkalt fastlegene til et møte med politisk ledelse mandag, to dager før bystyret behandler saken


BERGEN (VG) Kateryna Retiva (34) og datteren Zlata (5) flyktet fra krigen i Ukraina til trygghet i Bergen.  Etter at hun takket nei til å flytte til Salangen i Troms, mistet hun retten til støtte til livsopphold. I en stor undersøkelse som ble presentert i fjor høst om hvordan ukrainske flyktninger opplever Norge, uttrykte mange at de har vært bekymret for hvor i Norge de ville bli bosatt.  Mange ytret også frustrasjon over at de ikke kunne påvirke beslutningen i den grad de ønsket. I Bergen bor to av flyktningene som har kjent på usikkerheten og frustrasjonen:  Siden august i fjor har Kateryna og datteren bodd i en kjellerleilighet hos samboerparet John Pedersen og Birgith Skogly i Sædalen i Bergen. Den har hun delt med venninnen Kristina Vengerenko, som i likhet med Kateryna er vokst opp i storbyen Zaporizjzja. Byen ligger vel fem mil fra Enerhodar, som huser Europas største atomkraftverk.  Området der kraftverket ligger er under kontroll av russiske styrker.  I juni i fjor fikk Kateryna beskjed om å flytte til Salangen. Da hun takket nei til å dra fra Bergen til Salangen, mistet hun retten til støtte til livsopphold fra Nav.  Hun var heller ikke lenger kvalifisert til introduksjonsprogrammet som skal forberede flyktninger til deltakelse i det norske arbeidslivet.  Programmet utløser en stønad på over 200.000 kroner i året, og gis dersom man takker ja til tilbudet om bosettingskommune. Å leie egen bolig har 34-åringen ikke hatt råd til, og i snart ett år har hun vært avhengig av gode hjelpere i Bergen. – At systemet skulle fungere slik i Norge, var overraskende, sier Birgith Skogly til VG. Både hun og samboeren jobber i Bergen kommune. De sier de er skuffet  over hvordan myndighetene forholder seg til flyktninger som Kateryna. – Hun straffes av staten fordi hun ikke ønsker å forlate trygge omgivelser i Bergen. Her har hun fått et nettverk av folk som stiller opp for henne og datteren, og hun bidrar tilbake til samfunnet på ulike måter, sier Birgith. For småbarnsmoren har hverdagen i Norge bydd på store økonomiske utfordringer siden hun kom til Bergen i fjor vår, selv om hun har jobbet hardt for å etablere seg i Vestlandets hovedstad. Hun har jobbet som frivillig både på det ukrainske senteret i Bergen, og hos organisasjonen KIL Fond i Bergen, som deler ut mat og andre livsnødvendigheter til vanskeligstilte.  Kateryna, som var profesjonell spydkaster i Ukraina, bruker i tillegg flere timer i uken på å trene friidrettsungdom i et idrettslag i Bergen.  For den jobben får hun rundt 1800 kroner i månedlig godtgjørelse. I tillegg har hun skaffet seg jobb hos et rengjøringsbyrå et par timer per dag, og dette utgjør nå hovedinntekten hennes. I oktober ble hun innvilget 2300 kroner i bostøtte, i tillegg til strømstøtte, fra Husbanken og Bergen kommune.  Men det monner lite i et kostnadskrevende land som Norge. – Situasjonen er vanskelig. Men vi er utrolig takknemlige for alt det disse fantastiske menneskene gjør for oss,  sier Kateryna, som fikk bo gratis hos Skogly og Pedersen til bostøtten og strømstøtten var på plass i fjor høst. Beskjeden om å flytte til Salangen kom i juni. Også Kristina fikk beskjed om at hun skulle bosettes i Salangen. Men å flytte ønsker ingen av dem. – Det betyr nytt stress, og mye usikkerhet. Zlata trenger ro og trygghet, og flytting til et nytt miljø vil ikke være bra for henne, sier femåringens mor. Kateryna har fått avslag på søknaden om støtte til livsopphold fra Nav. I begrunnelsen fra Nav heter det at personer som er bosatt i en kommune etter avtale mellom kommunen og UDI, som hovedregel ikke har rett på tjenester etter loven fra andre kommuner de fem første kalenderårene. Unntaket er dersom flyttingen er avtalt mellom de to kommunene, eller det foreligger særskilte forhold. – Du fikk tilbud om bosetting i Salangen kommune i år. Du har valgt å takke nei til tilbudet

Ville ikke flytte til Troms - mistet støtte


ARENDAL (VG) Norge har store inntekter som gasseksportør til Europa. Da kan vi ikke kutte strømmen til et kontinent i krise, sier statsminister Jonas Gahr Støre til VG. I dette intervjuet slår Støre hardt tilbake mot partiene som vil kutte krafteksporten til Europa  – og leverer et varmt forsvar av de utskjelte kablene som han sier Norge er helt avhengige av. Han sier også at ingen kan forvente at strømkrisen kan løses på 1–2–3. – Det strukturproblemet som er i Europa, med en krig som fører til bortfall av energi, det er klart at det skaper en krise som du ikke klarer å løse over natta, sier Støre. De siste par ukene har det vært skiftende vær, og dermed litt etterlengtet påfyll i norske vannmagasiner. Men krigen i Ukraina og bortfallet av russisk gass gjør at strømkrisen ser ut til å være med oss lenge. Her hjemme har det vært en hissig debatt om kraftkablene til Europa. Flere partier, anført av Frp og Rødt, har tatt til orde for en kraftig brems i eksporten. Det vil Støre ikke være med på. Kablene er nødvendige for Norge, sier han. – Så du har ikke lyst til å dra ut og møte dine europeiske kolleger og fortelle dem at Norge vil holde kraften for seg selv? – Nei, men jeg forklarer til mine europeiske kolleger at når vi har lav fylling nå, så er det vårt ansvar, og mitt ansvar som statsminister å sikre forsyningen i Norge. Det er faktisk også i deres interesse. Hvis vi skulle få svært lav fylling i vannbassengene her i Norge inn mot vinteren, så er det til alles ulempe, og det forstår de. Regjeringen har sagt at de jobber med mekanismer for å begrense eksporten hvis det må til for å sikre at vann spares i magasinene, altså for forsyningssikkerheten. Det er ikke det samme som å strupe eksporten som et tiltak for å få prisene ned i Norge. – Et Norge som tjener store penger på sin gasseksport, men som sier at nå lukker vi døren på andre måter, det Norge vil ikke jeg være statsminister i.  Kabelkampen Støre er klar på at han kommer til å ta kampen for kablene. – Med den høsten vi går inn i, vil jeg være veldig tydelig på at vi trenger overføring med landene rundt oss. Siste uka i juli og første uka i august importerte vi kraft i Sør-Norge. – Så hvis vi nå skulle følge oppskriften til Rødt og Frp, og delvis SV, og si at vi nå skal sette oss ned og reforhandle avtaler og kutte den eksporten, så er poenget:  Vi trenger å importere kraft på noen tider av året og til deler av landet, selv om vi normalt har et kraftoverskudd for Norge som helhet, sier Støre og fortsetter: – Den norske vannkraftproduksjon svinger med værforholdene – fra år til år og gjennom året. Derfor er det viktig for forsyningssikkerheten at vi har muligheter til kraftutveksling. – Putin har ønsket å splitte oss Statsministeren sier at han forstår hvorfor kraftforsyning og strømpriser er så viktig for folk og næringsliv. Men han advarer mot å la strømprisene splitte Europa. – Til nå har Europa stått samlet. Putin har ønsket å splitte oss. At Norge skulle være det første landet som sa at nå kutter vi kontakten og begrenser utvekslingen med landene rundt oss, vi som eksporterer gass og har store inntekter fra det, det er sikkerhetspolitisk uansvarlig, sier Støre og fortsetter: – I tillegg trenger vi selv den overføringen for å kunne ha nok kraft til alle deler av landet, gjennom hele året. – Vil du si det er usolidarisk å argumentere for kutt i strømeksporten til Europa? – Det er ikke usolidarisk å jobbe for at vi skal ha lave, stabile priser på kraft for familier og bedrifter, sier Støre og fortsetter: – Men det er et større bilde her, om å stå sammen i Europa i den kampen mot de totalitære kreftene som truer oss. Det handler om samarbeid og solidaritet på mange felter, som sikkerhet, energi og klima.  Frp-leder Sylvi Listhaug reagerer kraftig på Støres kabelforsvar

Støres strømadvarsel:  - Det Norge vil ikke jeg være statsminister i


Da vi ikke trodde det kunne bli stort verre: Nå har verdens største land fått covid. Du trodde kanskje pandemien var over? Det er først nå det begynner i Kina.  Landet er verdens mest folkerike. De har nesten ingen naturlig immunitet mot sykdommen. De har også brukt egenproduserte vaksiner som er mindre effektive enn dem vi har i Vesten.  Og kanskje verst av alt: Selv om en høy andel er vaksinert, er en god del av de eldste ikke det.  Dette kan bli riktig tøft for Kina. Og det kan påvirke deg. For i en verden hvor prisene stiger og varene ikke kommer frem, vil det hele forverres om Kina må stenge produksjon og havner.  Og det må de nå. Shenzhen og Shanghai som lager mye teknologi, er rammet. Noen bydeler er allerede stengt.  Norsk industri kan merke mangel på varer som for eksempel databrikker. Kunder må vente lenger på duppeditter og elbiler. Alt fra mobiler til elsykler kan bli dyrere.  Lenge var nulltoleransen mot corona noe man skrøt av i Asia og andre steder. Men nå fungerer den ikke lenger. Om Hongkong er et forvarsel, blir dette ille. For her har coronaviruset spredd seg kraftig i år.  Det at myndigheten slo ned smitten, gjorde at mange trodde det ikke var nødvendig å vaksinere seg. Det har også versert feilaktige rykter om at vaksinen er farlig særlig for eldre.  Nå har sykehusvesenet kollapset. Hongkong som nyter en viss selvstendighet i forhold til Kina, mangler diktaturets mest brutale måter å presse ned viruset på. Nå farer corona gjennom eldrehjemmene, og det tar liv.  I et bilde i lokal presse kan vi se likposer og innlagte pasienter på samme avdeling. De har ikke hatt tid til å fjerne de døde.  Så er spørsmålet om Kina, med sine menneskefiendtlige coronatiltak, kan klare å stoppe viruset.  Det ser ikke så lovende ut lenger. De går inn i sin andre bølge. Kina har knapt hatt corona etter at de slo ned viuset da det dukket opp for to år siden.  Det har de klart ved å nærmest bolte igjen dørene til folks leiligheter og sette vakter utenfor. På kinesiske sosiale medier har folk klaget over at de i isolasjon har fått for lite mat og at de heller ikke har fått helsehjelp.  Nå er på nytt skoler stengt. Folk må jobbe hjemme. Flere byer er i lock down. Likevel popper smittetilfellene opp over hele landet.  Foreløpig er smittetallene lave. Men til å være Kina, som ikke har tillatt noe smitte, er dette uvant.  Folk hamstrer. Mange har fått beskjed om å holde seg hjemme og kollektivtransporten er stanset flere steder.  Ifølge FT har myndighetene i provinsen Jilin begynt å bygge fire nye sykehus, akkurat slik de gjorde i Wuhan da coronaviruset herjet i 2020.  Det tas også i bruk harde metoder. Foreldre i Shanghai skal i flere omganger ikke ha fått hentet barna sine på skolen før sent på kvelden, ettersom myndighetene har innført massetesting. Folk er redde for å ikke komme seg hjem fra jobb, fordi de kan bli fanget i et av myndighetenes plutselige tiltak.  I Kina falt børsene dramatisk tidligere i uken. En årsak er coronasmitten. Samt at oljeprisene har gått ned som følge av lavere etterspørsel fra Kina.  I Ukraina er Europas kornkammer satt i brann. I Kina kan hele verdens varemesse bli stengt. Kanskje blir det i Kina de to største krisene siden andre verdenskrig skal møtes. Hvor dårlig stilt det er i Hong Kong, vises godt når vi sammenligner med andre land som New Zealand. De har også hatt en zero covid-strategi frem til nylig. Men nå har de fått litt spredning av omikron.  Men der dør nesten ingen.  Årsaken er at nesten alle er vaksinert på New Zealand, mens over 60 prosent av de over åtti år ikke var vaksinert da omikron begynte å spre seg i Hongkong.  Det er altså ikke snakk om at omikron er mild i seg selv. Det er immuniteten vi har mot den, som gjør at varianten rammer for eksempel Norge mildt.  Så spørs det da


ZHANGJIAKOU (VG) Det ble ingen ønskereprise av OL-gullet for fire år siden. OL-vinner Marius Lindvik misset da de norske hopperne avsluttet OL med 4. plass i lagkonkurransen. Bronsen var bare 0,8 poeng unna. – Det er klart det er bittert, sier Arne Scheie i Discoverys studio.  NRK-veteranen mener at bare to av åtte hopp – Halvor Egner Graneruds første og Robert Johanssons siste – var gode nok. Norge lå på medaljeplass gjennom nesten hele konkurransen, men Marius Lindvik klarte ikke å følge tyske Karl Geiger i finalehoppet. Norge tapte medaljen med mindre enn ett poengs margin. Superveteran Manuel Fettner (36) sikret gullet for Østerrike. Slovenia endte på sølvplass. Lørdagens store norske OL-helt traff ikke med 121 meter i førstehoppet. – Det var en ordentlig skrell, mente Discovery-ekspert Strandbråten. Den norske kapteinen var også tydelig misfornøyd med 126,5 meter i avslutningshoppet. Det skilte bare 20,6 poeng opp til OL-vinnerne fra Østerrike. Men det ble en skuffende 4. plass på hoppgutta – akkurat som i OL 1998 og 1994. – Det er kjedelig. Sånn er det, sier Marius Lindvik. – Laghopp er blitt en forbannelse for Norge, mener Scheie som minner om at Norge utenom OL-gullet bare har to bronse på 10 OL-konkurranser. – Det er bånn i bøtta. Det er ikke noe kjekt, sier Halvor Egner Granerud til Discovery. – Jeg skjønner ikke hva de (juryen, red.anm.) drev med i starten av andre omgang. Vi visste at det var sånn det ville bli, men det var kjedelig med uflaks i annenomgangen. Robert (Johansson) unyttet det, sier Halvor Egner Granerud til VG. Granerud kaller nederlaget «jævlig vondt». Han leverte 1. omgangs beste hopp med 138 meter, men slo av til bare 118,5 meter i hopp nummer to. – Jeg vet at de gjør så godt de kan, men i dag har vi flere med tyngre forhold enn de andre. Det er det vi taper på. Jeg står her med blandede følelser, sier Daniel-André Tande etter at han også hadde slått av mye i 2. omgang. – Det er nesten så man ikke tror det er sant. 0,8 poeng er så sykt lite på åtte tellende hopp, sier Robert Johansson. Han var den eneste av de norske hopperne som løftet seg i 2. omgang med 136,5 meter. – Guttene har vist god hopping. Spesielt i første pulje i andre omgang var vi uheldige. Lindvik er heller ikke der han har vært tidligere. Det er nok til at vi havner utenfor pallen, sier Alexander Stöckl til VG. Norge har i verdenscupen bare så vidt vært innom seierspallen i verdenscupen denne sesongen med 3.-plassen i Bischofshofen i januar. Stöckls mannskap har heller ikke lykkes med 5. og 6. plass i de to VM-konkurransene siden OL-gullet i Pyeongchang for fire år siden. – Det var skuffende for utøverne. De hadde fortjent denne medaljen, men det var en kjempetett konkurranse. Tettere enn jeg har sett tidligere. Marginene våre var ikke på vår side. Vi manglet 21 poeng på gull. Det er ingenting om man fordeler det på åtte hoppere. Det er omtrent to meter. Nå må vi bare stå med ryggen rak og ta dette, sier Clas Brede Bråthen til VG. – Hva er dommen over OL? – Det blir veldig bra når vi får gullet i stor bakke, noe vi ikke har gjort på 58 år. Om den mixed-konkurransen hadde blitt arrangert ordentlig, kunne vi hevdet oss der også, svarer landslagssjefen etter at Marius Lindviks gull ble Norges eneste medalje på de fem OL-konkurransene i hopp. Østerrike var ikke på plassen da Norge vant laggullet i Sør-Korea for fire år siden. i Kona vant de teamkonkurransen i OL for første gang siden 2010. – Det var en vanskelig konkurranse, men laget vårt fortjente å vinne, sier den østerrikske treneren Stefan Horngacher til VG. Foruten OL-overraskelsen Fettner besto det østerrikske vinnerlaget av Stefan Kraft, Daniel Huber og Jan Hörl.

Nedtur:  - Skjønner ikke hva de drev med


«Farmen kjendis»-programleder Tiril Sjåstad Christiansen (25) og Stian Lauritzen (33) krever prisavslag og erstatning etter boligkjøp. Det var i fjor sommer at paret flyttet til Lauritzens hjemby, Grimstad. I juni uttalte Lauritzen til Agderposten at huskjøpet var spontant. – Det er et gammelt hus med svær hage, og vi har ikke så grønne fingre, så dette blir et sinnssykt prosjekt, sa han til avisen. Nå går paret til sak mot tidligere huseier, samt tre forsikringsselskaper. Det er vanlig at eierskifteforsikringsselskaper er representert i slike saker. Dersom boligkjøper har et berettiget krav mot boligselgeren, vil kjøper kunne få utbetaling fra selgerens boligselgerforsikring. Ingen av partene ønsker å kommentere hva Christiansen og Lauritzen mener er galt med huskjøpet. Saken er berammet til 10. og 11. mai i Aust-Agder tingrett.  Det har ikke lykkes VG å komme i kontakt med Christiansen eller Lauritzen. Deres advokat, Anne-Marie Varen, ønsker ikke å kommentere saken.  Det er skadeoppgjørsselskap Claims Link som representerer motparten. Leder for prosedyreteamet i Claims Link er Elisabeth Danielsen Bogen. – Vi finner det ikke riktig å uttale oss om saken nå som den skal behandles i tingretten, sier hun. Hun bekrefter at saken gjelder prisavslag og erstatning etter boligkjøp.  Christiansen og Lauritzen forlovet seg i desember 2018, og bryllupet skulle opprinnelig stått i Italia i fjor sommer. – Vi måtte kansellere på grunn av pandemien. Nå som vi nettopp er blitt foreldre – og holder på å totalrenovere et hus – har vi lagt det på is. Det skal i alle fall bli et corona-fritt bryllup, sa Christiansen i et VG pluss-intervju i forrige uke.  22. november ble det foreldre til en liten jente med navn Vega.  Har du sett latter-duellen mellom Tiril Sjåstad Christiansen og Mads Hansen?

Tiril Sjåstad Christiansen:  Til retten etter boligkjøp


MOSS (VG) En gammel narkotikasak var svaret på hvordan i underkant av to millioner kroner endte opp i skogen. Det var i juni i fjor at Ole Bisseberg og en kamerat på skogstur fant pengene nær det som er kjent som Våpenhula i Mossemarka, noen kilometer fra Østlandsbyen.  Pakket inn i plast og tape var kontantene gjemt bort bak noen steiner. Kameratene kontaktet politiet, som raskt kunne si at de mistenkte pengene stammet fra straffbare forhold.  Etterforskningen og tips fra publikum førte politiet til en gammel sak om omsetning av en stor mengde narkotika. Nå er saken avgjort, melder politiet. – Tipset gikk ut på at en navngitt person hadde gjemt pengene i skogen, og at pengene skulle stamme fra omsetning av en stor mengde narkotika i perioden 2006 til 2009 i Østfold, opplyser politiadvokat Stian Moltke-Hansen Tveten i Øst politidistrikt. Til VG utdyper han og forteller at de relativt tidlig i etterforskningen fikk flere tips de anså som relevante.  – Det var flere tips vi jobbet med å undersøke nærmere, og da var det særlig ett tips som pekte i retning av at det stammet fra narkotikaomsetning. Tveten sier videre at de ikke ønsker å si noe mer om personen med det gullkantede tipset, annet enn at det var «en person som hadde gode opplysninger». Stammet fra narkotikasalg Som følge av etterforskningen ble en person siktet for grov selvvasking ved å ha skjult kontanter som stammet fra narkotikaomsetning i en periode på over ti år. Selvvasking er hvitvasking av utbytte fra egen kriminalitet. Noe tid etter siktelsen ble tatt ut i saken fikk politiet tilbakemelding fra Norges Bank om at det nøyaktige beløpet på pengene var kr 1 998 000, opplyser politiet. – Saken er nå avgjort med en påtaleunnlatelse for grov selvvask og inndragning av hele kontantbeløpet på kr 1 998 000, sier politiadvokaten. Saken ender med påtaleunnlatelse, noe som betyr at politiet anser vedkommende som skyldig, men at de ikke blir straffet for det.  Det er det flere grunner til, forklarer Tveten. – Årsakene er blant annet at vedkommende har fått en straff for salg av narkotika, og at pengene jo har ligget skjult en stund. Det er en gammel sak, legger han til. Politiadvokaten forteller at vedkommende har erkjent de faktiske forhold i saken.  VG har vært i kontakt med forsvarer Heidi Juritzen, som ikke ønsker å kommentere saken. Får finnerlønn Politiet melder videre at de er veldig glade for at finnerne av kontantene tok kontakt med politiet straks de ble klar over hva de hadde funnet. – Vi er veldig glade for at de tok kontakt med politiet, det er det veldig viktig at folk gjør når de finner ting de ikke vet hvem eier. Vi synes de skal berømmes, så de blir også belønnet med finnerlønn, sier Tveten. Den finnerlønnen lyder på 10 prosent av funnet, som vil bety 198.800 kroner. Resten blir inndratt til fordel for statskassen. Krimpodden har tidligere tatt turen ut i Mossemarka– hør mer om saken her: Da VG snakket med Ole Bisseberg tidligere mandag, hadde han ikke fått beskjed fra politiet om at det ventet en finnerlønn på ham. Når VG ringer igjen rett før halv to, har han enda ikke fått beskjed om hvor mye han og kameraten får på deling. Nemlig 198.800 kroner. – Såpass ja, det er ikke gærent, sier han. – Hadde du forventet det da du snublet deg opp over Mossemarka? – Nei, vi skulle bare ut og gå tur vi. – Hva sa kameraten din da du ringte ham da? – Det gikk fra blåmandag til nesten-ferdig-på-jobb-på-fredagen-følelse, sier Bisseberg til VG. – Alt annet er bare bonus Da VG ringte rundt klokken 12 mandag, har ikke Ole Bisseberg hørt noe fra politiet. – Nei, har ikke hørt noe ennå. Men det er sikkert greit å ha på lyd på telefonen, da, sier han og ler. Bisseberg og kameraten som fant pengene, kan nå vente seg finnerlønn. – Det blir spennende, sier han lavmælt. Så fort jeg er ferdig med å snakke med deg, så må jeg ringe ham. Han er vel like spent, sier Bisseberg

Nesten 200.000 i finnerlønn:  - Ikke gærent


Flere skal ha blitt drept da Espen Andersen Bråthen (37) tok seg inn i bolighus. Det fremstår som helt tilfeldige ofre, opplyser politiet.  Fire kvinner og én mann ble drept i Kongsberg onsdag kveld, alle i alderen 50 til 70 år. Ofre ble funnet drept både innendørs og utendørs. Basert på siktedes forklaring, skal det være tilfeldige ofre.  – De er drept innendørs i boliger, men vi har ikke fått bekreftet at det er hjemme hos dem selv. Det er ikke i en butikk, sier politiadvokat Mathiassen torsdag ettermiddag.  – Jeg vet ikke hvordan det har skjedd, men han har kommet seg inn i bolighus.  – Hvor mange ble funnet drept i hus? – Det kan jeg ikke si noe om. Gjerningspersonen har brukt pil og bue, i tillegg to andre våpen. Politiet ønsker ikke å gå inn på hvilke typer våpen dette er, av hensyn til etterforskningen.  I natt ble Espen Andersen Bråthen avhørt i to og en halv time, opplyser politiadvokaten.  – Men jeg kan ikke gå inn på innholdet i siktedes forklaring, sier Mathiassen.  Det blir antagelig et nytt avhør torsdag.  – Erkjenner han straffskyld? – Jeg tror ikke det har vært noe tema, det var bare et innledende avhør. På en pressekonferanse sier hun at siktede har gitt «en relativt grundig forklaring i avhør».  – Han har gitt en slags begrunnelse for det han gjorde, sier Mathiassen. Kjent for PST   Espen Andersen Bråthen (37) er kjent for PST, kommer det frem torsdag.  – Jeg ønsker ikke å gå inn på når eller hva PST har visst om vedkommende, vi sier vi har hatt kjennskap til vedkommende. Det er en pågående etterforskning og de opplysningene deler vi foreløpig med etterforskningen i Sør-Øst politidistrikt, sier Are Christian Haugstøyl, sjef for kontraterror i PST. Etter at massedrapssiktede Espen Andersen Bråthen la ut videoer hvor han erklærte seg som konvertitt, ble kameraten så bekymret at han varslet politiet i 2017. – Han har vært som en tikkende bombe, sier kameraten da VG møter ham et sted på Østlandet. Dette vet vi om gjerningsmannen Av: Marie Golimo Kingsrød, Kristoffer Solberg, Oda Ording, Ola Haram, Hanna Haug Røset, Morten S. Hopperstad, Bjørnar Tommelstad, Ådne Husby Sandnes, Gordon Andersen, Christina Quist, Sindre Camilo Lode, Natalie Remøe Hansen, Oda Leraan Skjetne, Hallgeir Vågenes (foto), Helge Mikalsen (foto), Hanna Kristin Hjardar (foto) og Gabriel Aas Skaalevik (foto)


Konsentrasjonsleirer. Barne-armé. Tortur. Sensur. Ensretting. Europas verste diktatur finner du i de områdene russerne har stjålet fra Ukraina.  Noe av det første russerne gjorde da de tok Mariupol nå i mai, var å bytte ut skiltene.  De ville ha bort alt ukrainsk.  – De som kaller seg frigjørere har ikke ordnet strøm og mat, men skiltene prioriterer de, skrev det egentlige, ukrainske byrådet.  I Kherson, som er den eneste ukrainske storbyen russiske soldater har helt kontroll på, er russifiseringen i gang, ifølge Meduza.  Det er slik de holder på. De har gjort det før. De ukrainske områdene Putins regime tok kontrollen over i 2014, har blitt europeiske utgaver av Nord-Korea.  Det har ikke alltid vært slik.  Sommeren 2012 var den nye, storslåtte Donbas-arenaen sentral i fotball-EM. NTB-rapporterte fra byen:  – Langs hovedgaten Iljitsj-avenyen ligger luksusbutikkene vegg i vegg, og brosteinene i veibanen er jevne og fine. Byens strandpromenade er pusset opp (...).  Butikkene er for lengst stengt. De internasjonale kjedene er dratt.  Man kan ikke som før ta toget fra Kyiv og reise komfortabelt østover. Nå tar det kanskje 30 timer i en minibuss og en rekke sjekkpunkter.  Da de russiskstøttede soldatene tok makten i området i 2014 opprettet de to såkalte folkerepublikker. For å komme inn i Luhansk og Donetsk måtte man nå dra via Russland.  Innbyggerne får russiske pass. De bruker rubler. Barna lærer russisk på skolen. Etter at ukrainske myndigheter ble tvunget ut, er disse områdene omgjort til noen av de verste i Europa.   «Folkerepublikkene» Luhansk og Donetsk betegnes av Freedom House som mer ufri enn Hviterussland.    De får 4 poeng av hundre, og ligger dårligere an enn Russland (19 poeng) og enda mye dårligere enn hjemlandet Ukraina (61 poeng).  Nord-Korea har tre poeng. Og Krim, den ukrainske halvøyen Kreml også stjal fra Ukraina i 2014, har syv og kalles «ufritt» på rankingen.  – Putin hevder absurd nok at han må invadere Ukraina for å beskytte de som snakker russisk. Russisktalende i Ukraina er langt mer fri enn russisktalende i Russland, som historieprofessor Timothy Snyder har sagt.  Når det er blitt enda verre i de såkalte folkerepublikkene enn i Russland, har det å gjøre med at russerne ikke har vedgått at de styrer her. I Russland har man i det minste hatt en (undertrykt) opposisjon og et regime som til en viss grad frykter at de kan holdes ansvarlig. I «folkerepublikkene» har de hverken ukrainske eller russiske domstoler som kan gi noe form for rettssikkerhet.   Det folk som har kommet seg ut herfra forteller, er så forferdelig at man skjønner at de som kan flykte har flyktet.  Den ukrainske sykepleieren Halyna Haievaya sonet 15 måneder for «spionasje» i det beryktede Izoliatsia-fengselet i Donetsk, som kalles en konsentrasjonsleir.  Hun har fortalt at vaktene torturerte innsatte for underholdningens del, om voldtekter, nesten-drap og at fangene ble plaget med elektriske støt og med at de ikke fikk gå på do.  Det finnes flere eksempler på at folk er blitt kastet i fengsel for noe de har hatt på mobilen sin eller en uskyldig ytring i sosiale medier.  Ingen kan forvente å få en advokat eller noe annet enn en proforma-rettssak.  I en rapport fra svenske Utenrikspolitiska instituttet om utviklingen siden 2014 beskrives systematisk tortur og tilfeldig fengsling. Den er skrevet av Halya Coynash som driver en menneskerettighetsgruppe i Kharkiv.  Informasjonen kommer blant annet fra folk som er blitt utvekslet eller fra avhoppere.  I rapporten står det at journalister er kastet ut, forsvunnet, fengslet og torturert.  De som driver forretning er har fått bedriften konfiskert av «staten». Andre trosretninger enn den russiskortodokse motarbeides.  Det er blitt brukt dødsstraff i «republikkene», krigsfanger er også blitt drept


Russland øker trusselbildet ved grensen mot Ukraina, samtidig som toppmøter i Paris forsøker å unngå en krig. Den russiske utenriksministeren advarer om at Russland må få gjennomslag for sine krav.  Den russiske utenriksministeren Sergej Lavrov sier onsdag formiddag at Russland vil ta «nødvendige gjengjeldelsestiltak» dersom USA ikke kommer med et konstruktivt svar på Russlands krav om sikkerhetsgarantier. Det melder det statlige, russiske nyhetsbyrået Tass. Russland har flyttet det som ser ut til å være en invasjonsstyrke på over 100.000 soldater nær sin grense til Ukraina. I tillegg har de sendt styrker til Hviterussland for en felles øvelse med hviterussiske styrker, som åpner en potensiell ny flanke for Ukraina å forsvare ved en invasjon. Vesten, med USA i spissen, har advart Russland om kraftige sanksjoner om Ukraina invaderes. Lavrov taler i det russiske parlamentet, Dumaen, og skal også ha kommet med en sterk oppfordring til at USA, Frankrike og Tyskland til å tvinger Ukraina til å overholde Minsk-2 avtalen. Russland holdt onsdag militærøvelser og utplasserte flere styrker og jagerfly til Hviterussland, der de har opprettet det som kan bli en ny «flanke» mot Ukraina.  Kreml advarer også om at sanksjoner mot president Vladimir Putin vil virke mot sin hensikt. Putins talsmann Dmitrij Peskov kaller slike sanksjoner direkte destruktive i forbindelse med at USAs president Joe Biden har truet med direkte sanksjoner mot den russiske presidenten. Peskov anklager også amerikanske politikere for ikke å kjenne til temaet, ettersom det allerede er en rekke hindringer mot at russiske embetsmenn har aktiva i utlandet. Nato-alliansen er snart rede til å sende skriftlige forslag til Russland, ifølge kilder i alliansen. Forslagene er snart ferdige og skal overleveres til Russland denne uken, forteller ikke navngitte kilder til nyhetsbyrået AFP. I desember kom Russland med en lang rekke sikkerhetspolitisk krav i form av to utkast til avtaler med Nato og USA. Russiske myndigheter forlanger svar på disse utspillene. – Mange av de russiske kravene er uakseptable eller urealistiske. Men i responsen identifiseres en rekke saker der det er mulig å drøfte deres bekymringer, sier en vestlig diplomat til AFP. – Spørsmålet er om det er det russerne ønsker, legger diplomaten til. Samtidig møtes representanter for Russlands og Ukrainas regjeringer i Paris, det første slike møtet siden spenningsnivået i regionen begynte å øke i november. Stabssjef hos den ukrainske presidenten, Andrej Jermak, hyller møtene og skriver på Twitter at det er et «sterk signal» om vilje til en fredelig løsning. Møtet i Paris begynner klokken 12 og inkluderer også representanter fra Frankrike og Tyskland. Kilder ved den franske presidentens kontor sier samtalene i første rekke vil handle om humanitære grep, samt mulighetene for å holde formelle forhandlinger om utbryterregionen Donbass øst i Ukraina. Ukraina: Russland har ikke samlet nok styrker Onsdag sier den ukrainske utenriksministeren Dmytro Kuleba at Russland ikke har samlet en stor nok styrke for enn fullskala-invasjon av Ukraina, skriver CNN. – Antallet russiske tropper ved grensen til Ukraina og i okkuperte territorier er høyt. De utgjør en trussel – en direkte trussel mot Ukraina, sier Kuleba. Men legger til: – Likevel, akkurat nå er dette antallet ikke tilstrekkelig for en fullskala-invasjon langs hele den ukrainske grensen. De mangler også noen viktige militære indikatorer og systemer for å gjennomføre en slik stor fullskala-offensiv. Hver dag kan vi 100 ganger si at en invasjon er nært forestående, men dette endrer ikke situasjonen på bakken. Har du ikke fått med deg bakteppet? Les disse to sakene: Russland med nye krav til Nato: Slik vil Putin endre Europa Opplysninger til VG: Slik vil Nato svare Russland Siden prorussiske separatister i regionene Donetsk og Lugansk langs den russiske grensen tok kontrollen i 2014 har det vært væpnet konflikt i området. Men den har blitt stadig mer fastlåst. Konflikten har ifølge FNs anslag krevd mer enn 14.000 menneskeliv

Russlands utenriksminister:  Truer med «gjengjeldelse»


En youtube-kanal ringte opp sønnene til to av Vladimir Putins nærmeste medarbeidere - begge sa nei til å møte til mobilisering. Samtidig vil mange ha råd om hvordan de skal unngå å bli sendt til Ukraina. Onsdag kunngjorde president Vladimir Putin «delvis mobilisering». Ifølge forsvarsminister Sergej Sjojgu skal det gi 300.000 nye soldater i første omgang - men at det kan bli langt flere etter hvert. Det var youtube-kanalen «Populjarnaja Politika», som har bånd til den fengslede opposisjonslederen Aleksej Navalnyj, som sto for stuntet med sønnene til Putin-talsmannen Dmitrij Peskov og statsminister Mikhail Misjustin. Det er det uavhengige russiske mediet Mediazona som forteller om hvordan programlederen Dmitrij Nizovtsev og hans folk skal ha ringt rundt på direkten. De utga seg for å være ansatte ved det militære registrerings- og vervingskontoret og tilbød disse personene å komme til rekrutteringsstasjonene som en del av mobiliseringen. Personen som ifølge youtube-kanalen var sønnen til Dmitrij Peskov, Nikolaj (32), nektet å komme til rekrutteringskontoret. – Hvis du vet at jeg er Mr. Peskov, bør du forstå hvorfor det ikke er helt riktig for meg å være der, svarte han og lovte «å løse dette problemet på et annet nivå». Faren Dmitrij Peskov har kommentert samtalen overfor Telegram-kanalen «Podjom». Han sier at «den semantiske delen» av intervjuet med sønnen er fjernet. – Jeg er ikke i tvil om hans eneste riktige valg. Og heller ikke han er det, sier Peskov. Statsminister Mikhail Misjustins sønn heter Aleksej (23). Programlederen spurte om han «ville gå foran», «ikke til fronten» - men melde seg i reserven med tanke på å bli mobilisert i fremtiden. Misjutins sønn svarte at han for tiden studerer til mastergrad og «ikke har noe ønske om å kjempe ennå».  Begge Misjutins sønner, Aleksej og Aleksandr, studerer ved det prestisjefylte Baumann-universitetet i Moskva, skrev «Otkrytije Media» i 2020. Etter det VG forstår, har ikke familien Misjutin kommentert telefonsamtalen på youtube-kanalen. Det er allerede klart at politikere i parlamentets to kammere ikke kan bli innkalt som soldater, melder RIA Novosti. Det er ikke klart om det også gjelder presidentadministrasjonen, der Dmitrij Peskov, sa han selv i et intervju onsdag. Samme Peskov ønsket onsdag ikke å svare på spørsmål fra reportere om hvorvidt Russlands grenser vil bli stengt for å forhindre at folk rømmer fra mobiliseringen. Det er meldt om fulle fly ut av Russland. De landene som russere kan dra til uten såkalt «utenlandspass», er Kasakhstan, Kirgisistan og Armenia. Flere nettsider har fortalt hvordan man kan unngå å bli innkalt ved mobilisering, mens jurister undrer seg over mye ved ordren fra Kreml. – Nå er billettene til alle disse landene utsolgt, du vil ikke kunne fly dit de neste tre dagene, sier Anastasia Burakova, grunnlegger av en organisasjon som hjelper folk til å forlate Russland som følge av krigen ifølge Nastojasjtsje Vremja. Med utenlandspass, men uten visum, kan russere dra til blant annet Tyrkia, Montenegro, Serbia og Aserbajdsjan. VGTV: Russlands president Vladimir Putin fortalte om mobiliseringen av reservestyrkene i en forhåndsinnspilt video. Det er foreløpig uklart hvem som blir innkalt nå, men Pavel Tsjikov, leder for organisasjonen «Agora», som hjelper vernepliktige, sier på sin Telegram-side at det trolig først er de som har hatt sin verneplikt og skrevet under på kontrakt om å være reservist, som blir mobilisert først. – Men hvorfor skal de innkalle 300.000 mann om det er 6.000 som er drept, som Sjojgu sier, spør juristen Aleksej Prjanisjnikov ifølge Nastojasjtsje Vremja. – Jeg vil forberede meg på det verst mulige scenarioet, at alle menn uansett alder blir nektet å forlate landet, fortsetter juristen. Krigskommisæren i området Jakutia forteller torsdag at månedslønnen for de mobiliserte blir fra 35.000 kroner i måneden - noe som er langt over en vanlig russisk månedslønn.


GARDERMOEN (VG) Langt færre passasjerer enn forventet er kommet til Oslo lufthavn i påsken: – Her er det pottetett, forsikrer ansvarsvakten for coronatesting på Gardermoen. Omkring 700 utenlandspassasjerer er ventet til Gardermoen mandag, 1100 kommer tirsdag. Ullensaker kommune regner med at 35 prosent av dem må på karantenehotell. Passasjerene fra utlandet skilles i grensekontrollen. Fritidsreisende skal i hotellkarantene, andre kan reise fra flyplassen. Med svært få unntak blir alle coronatestet etter ankomst. – På Gardermoen er det pottetett, sier ansvarsvakt Terje Nielsen til VG. Han avfeier utsagn i mediene om at noen reisende bare spaserer forbi teststasjonene. – Det er bare tull, sier ansvarsvakten som jobber i Landsforeningen for hjerte- og lungesyke (LHL). Kommunaldirektør for helsevern og sosial omsorg Gunnhild Grimstad-Kirkeby i Ullensaker kommune bekrefter: – Politiets tall for grensepasseringer samsvarer med våre testtall. Grimstad-Kirkeby tror misforståelser kan skyldes at noen har observert flycrew eller diplomater som har gått rett ut – men de er grupper som er unntatt testing.  – Jobber fletta av seg Det er LHL som drifter teststasjonene på Norges hovedflyplass. Mandag er 35 på jobb for å ta imot passasjerer fra utlandet. – Mange er frivillige som jobber fletta av seg. Vi som jobber her, gjør en strålende jobb, sier ansvarsvakt Terje Nielsen. Nielsen har jobbet med testing på Gardermoen siden august. I fjor høst var det frivillig å la seg teste. Fra januar ble coronatesting obligatorisk etter ankomst fra utlandet. – Siden 1. april får ikke utenlandspassasjerer reise hjem, hvis de ikke har fått et negativt svar, sier Nielsen. Etter registrering og testing venter passasjerer omkring 20 minutter på testresultatet. Er det positivt, blir en PCR-test tatt og sendt laboratoriet, mens den testede blir satt i isolasjon. Ullensaker forberedte storinnrykk på karantenehotellene, etter at innreisereglene ble skjerpet før påske. Kommunen sikret seg 3000 hotellsenger omkring Gardermoen. – Fasiten er at vi har omkring 1300 fritidsreisende i karantene, opplyser kommunaldirektør Grimstad-Kirkeby. Det er langt færre enn prognosene fra Avinor, som var basert på bestilte flyseter. – Vi har grunn til å anta at det har med tiltakene å gjøre. De som har hatt fleksible billetter med mulighet til å utsette reisen, har gjort det, sier Grimstad-Kirkeby. For Ullensaker kommune har uforutsigbarheten vært største utfordringen. – Både at passasjerprognosene ikke nødvendigvis stemmer, og at vi ikke vet hvor mange av dem som kommer, skal på karantenehotell, sier Grimstad-Kirkeby. De endelige passasjertallene fra utlandet i påsken blir først klar tirsdag. – Men i forhold til hva vi ventet på forhånd, ser vi en nedgang på flere tusen reisende fra utlandet til Norge i påsken, sier kommunikasjonssjef i Avinor Gurli Ulverud til VG. Trafikknedgangen gjenspeiler utreisetallene, som ble lavere enn forventet etter at regjeringen innførte karantene ved hjemkomst for fritidsreisende. – Det nye reisemønsteret at folk booker samme dag og avbestiller på kort varsel. Prognosene er blitt mer usikre, sier Ulverud i Avinor. Skjerpede regler Siden mandag 29. mars må alle som returnerer til Norge etter unødvendige utenlandsreiser til røde land og områder, tilbringe karantenetiden på karantenehotell. Tidligst etter den syvende dagen er det mulig å gå ut av karantene, dersom den reisende tester negativt for covid-19 to ganger etter ankomst. Fra skjærtorsdag må også norske statsborgere og utlendinger som er bosatt i Norge, fremvise fersk coronatest når de kommer fra et område med karanteneplikt.  Også norske statsborgere må fylle ut et digitalt registreringsskjema før ankomst til Norge. Alle innreisende må teste seg på grensen. – Angrer ikke på reisen Marion Aebi kom fra Sveits via København og ble satt i hotellkarantene mandag kveld. – Jeg synes det er ganske strengt. Det er ikke mange land som har en slik ordning, sier 28-åringen


Flere er alvorlig skadet og et hundretalls beboere evakuert, etter at en kraftig eksplosjon utløste storbrann i en bygård tidlig tirsdag morgen. Eksplosjonen i boligblokken skjedde like før klokken fem i Annedal sentralt i Göteborg. Sahlgrenska universitetsykehuset oppgir ifølge nyhetsbyrået TT tirsdag ettermiddag at fire personer er alvorlig skadet, men ingen av dem er i livsfare. Tre får intensivbehandling. Beboere hoppet ut av vinduer og firte seg ned i bakgården under den dramatiske brannen. En gasslekkasje eller en sprengladning er politiets hovedspor, ifølge Göteborgs-Posten. – Vi tror at noe har eksplodert som ikke er av naturlige årsaker, sier pressetalsperson Thomas Fuxborg ved politiet i Göteborg i 10.30-tiden. SMS: – Jeg elsker deg Per Bäcklunds datter Lise (36) bor i bygården i Ôvre Husargatan. Han forteller til Expressen: – Jeg fikk en sms fra vår datter 05.15: «Jeg elsker deg». Jeg svarte «Er du våken så tidlig?» Da fikk jeg til svar at det brenner i huset og jeg vet ikke om jeg kommer ut, sier Bäcklund. Til VG sier Bäcklund at han bor like i nærheten, kastet seg i bilen og kjørte til den brennende bygården. – Vi holdt kontakt via SMS, hun snakket med 112. Hun fikk instruks om å bli liggende på gulvet i leiligheten, til de fikk henne ut. Bäcklund pekte ut datterens balkong. To røykdykkere fikk evakuert henne med lift. – Jeg fikk møte henne og tok hånd om den lille hunden hennes, sier Bäcklund. Datteren kunne selv gå til båren. Hun ble ført til sykehus med røykskader. Bäcklund tar i formiddag mopsen hennes til sjekk hos veterinæren. – Det er klart jeg var redd for henne, men jeg var rolig da jeg snakket med redningstjenesten. Etterpå, da det var gått bra, slapp adrenalinfølelsen. Da gråt jeg, helt enkelt, sier Per Bäcklund til VG. – Kjente masse brannrøyk Lars-Gunnar Wolmesjö (64) våknet i femtiden av det han beskriver som et veldig uvesen. – Jeg fikk det travelt med å se hva det var. Så kjente jeg masse brannrøyk, kledde på meg og tok med meg det viktigste, sier Wolmesjö til VG.  Han hadde selv mulighet til å komme seg ut, men oppdaget på veien at naboen overfor sto fast på balkongen sammen med sin lille sønn.  – Han løftet ned gutten og så hjalp jeg pappaen også ned, forteller 64-åringen. Hoppet fra balkongene Flere andre naboer sto også ute på balkongene, og noen av dem hoppet ned på gaten. – En snarrådig nabo som tilfeldigvis er brannmann kom og sa at de måtte bli stående og ikke hoppe. Så kom det en stigebil og hjalp dem. Wolmesjö sier han ikke aner hva som har skjedd, men at det brenner og kommer røyk fra flere av leilighetene og fra en sportsbutikk på gateplan.  Han ble selv vitne til at ambulansepersonell tok hånd om skadede personer. – De bar ut en kvinne som var brannskadet, forteller Wolmesjö.  – Ingen pågrepet Brannen utløste et massivt redningsarbeid, med 20–30 ambulanser og brannbiler. Tre oppganger med leiligheter var fylt av røyk. 100–200 personer ble evakuert.  Redningstjenesten opplyser i 13-tiden tirsdag at brannen er under kontroll. – Brannen utløste kraftig spredning av branngasser i bygningen, sier redningsleder i brannforsvaret Martin Lindsten i 10.30-tiden. Han opplyser at brannvesenet jobber med en brann på gateplan, men ikke kan utelukke at det brenner flere steder inne i den store bygården. – Ettersom vi ikke vet med sikkerhet om det finnes flere branner, vil jeg ikke si at vi har full kontroll, sier Lindsten på pressekonferansen. En brannmann skal være lettere skadet, melder Expressen. Politiet har innledet etterforskning av såkalt allmennfarlig ødeleggelse. Årsaken til eksplosjonen og skadeomfanget er foreløpig uklart. – Ingen er pågrepet eller mistenkt, sier politiets pressetalsmann Stefan Gustafsson til VG. – Mer eller mindre kaos En annen beboer er Kristoffer, som ble vekket av samboeren

Eksplosjon i Göteborg:  Fikk SMS fra datteren: «Jeg elsker deg»


Ivanka Trump forsto at spillet var over. Men Donald Trump ville ikke lytte til sin datter og seniorrådgiver. To dager med offentlige høringer i Kongressen har gitt et innblikk i noe av det som foregikk de siste dagene av Donald Trumps presidenttid. Det oppsto blant annet en splittelse i familien. Ivanka Trump aksepterte, i motsetning til sin far, at de hadde tapt presidentvalget. 6. januar 2021 kalte hun Mike Pence «en god mann», selv om han samme dag gikk mot Donald Trumps direkte ordre om å stanse godkjenningen av valgresultatet. – Ivanka Trump var ikke involvert, eller studerte, valgresultater. Hun hadde sjekket ut for lenge siden, skrev Trump på Truth Social, hans nye sosiale medier-kanal. Ivanka Trump skal flere ganger ha forsøkt å overbevise sin far om å gripe inn tidligere for å stanse opprøret på Capitol Hill 6. januar. Faren sier at datteren har sjekket ut. Og i en alder av 40 år ser det faktisk ut til at Ivanka Trump har valgt å distansere seg fra ham. Tidligere har hun fulgt ham tett, i business og politikk. Hverken Ivanka Trump, eller hennes mann, presidentens tidligere seniorrådgiver Jared Kushner, deltar for tiden på Donald Trumps folkemøter og andre offentlige arrangementer. Trump/Kushner-familien har flyttet til Florida, men på god avstand fra farens Mar-a-Lago palass. Far og datter skal være på talefot, men de opptrer ikke offentlig sammen lenger. To dager etter valget i november 2020 skal Kushner ha sagt til sin ektefelle at det var på tide for dem å forlate Washington, D.C., ifølge boken «I Alone can Fix it». Han forsto at det var over og at de måtte komme seg videre. 6. januar var imidlertid Ivanka Trump fortsatt på jobb i Det hvite hus. Ifølge boken til de to Washington Post-reporterne ble hun opprørt over det hun så på TV-skjermen da mobben trengte seg inn i Kongressen. – Jeg går ned til far. Dette må ta slutt, skal hun ha sagt til sine medarbeidere. Stabssjef Mark Meadows skal ha gitt ordre om at alle, bortsett fra Ivanka Trump, måtte forlate Det ovale kontor. Datteren skal da innstendig ha bedt faren om å gripe inn. Donald Trump mener datteren blir utsatt for trakassering av hans politiske motstandere. Men i motsetning til andre Trump-lojalister har Ivanka Trump og Jared Kushner forklart seg for Kongressens granskningskomite. Vitneopptaket med Ivanka Trump i april varte i over åtte timer, mens Jared Kushner besvarte spørsmål i over seks timer. Noen korte utdrag fra forklaringene til Ivanka Trump og Jared Kushner er hittil blitt vist på storskjerm i Kongressen. Det er grunn til å vente at vi får se mer til begge to i løpet av de neste fire høringene. Før han ble president var hun nært tilknyttet Trumps ulike virksomheter. Hun deltok i det populære TV-programmet «The Apprentice» der faren var hovedperson. Hun var visepresident i Trump-organisasjonen og startet sitt eget klesmerke. Hun fikk en viktig posisjon som rådgiver i Det hvite hus. Da hadde hun og ektemannen gått fra å være liberale demokrater i New York til å bli Trump-republikanere med helt nytt sett av meninger. Det er blitt spekulert i om Ivanka Trump kommer til å stille som politisk kandidat i fremtiden. Hun trenger ikke å bruke tid på å gjøre seg kjent blant velgerne. Det kan være at hennes uttalelser til 6. januar komiteen kan brukes til å dokumentere uavhengighet. Hun støttet sin far, men fortalte ham også sannheten. Men Ivanka Trump har ikke sagt noe om sine videre planer. Kongresskomiteen er blant annet opptatt av å finne ut om Trump faktisk forsto at han hadde tapt valget. Med andre ord, var alt han satte gang overlagte handlinger mot bedre vitende. Ingen er bedre skikket enn Ivanka Trump til å forstå og forklare hvorfor presidenten handlet som han gjorde. Ikke bare fordi hun er hans datter, men også fordi hun var en betrodd rådgiver i Det hvite hus. Spørsmålet er hva hun ønsker å dele med kongresskomiteen. Vi vet bare at hun aksepterte justisminister William Barrs ord om at det ikke hadde funnet sted valgfusk som kunne ha endret utfallet. Og at hun på valgnatten ikke hadde noe klart syn på hva presidenten burde si. – Stemmene ble talt opp. Det ble klart at det ikke ville foreligge noe resultat på valgnatten. Det hindret ikke Trump fra å erklære seier, på sviktende grunnlag


Wagner-sjefen Jevgenij Prigozjin er ikke lenger alene. Også mannen i sidevognen til Vladimir Putin har opprettet sin egen private militære gruppe. Med gamle Wagner-offiserer i spissen. Mannen heter Sergej Aksjonov og er leder for Krim, den ukrainske halvøya som Russland annekterte i 2014. Han har hentet inn en av Prigozjins fremste menn, som går under kallenavnet «Masaj», som kommandør for gruppen, som kalles «Konvoj». Nyheten om den private hæren kommer fra Vazjnije istorii. Men «Konvoj» har for lengst sin egen kanal på Telegram. Den ble opprettet i midten av november 2022. Jevgenij Prigozjin har slitt i det siste. Han fikk etter hvert forbud mot å rekruttere straffanger til Wagner-gruppen, han har hatt trøbbel med å få ammunisjon – og han er i åpen konflikt med forsvarsminister Sergej Sjojgu. Men fra nettopp Sergej Aksjonov har han fått støtte. En video på Telegram-kanalen viser Aksjonov inspiserer sine styrker.  Den nye paramilitære gruppen oppfordrer på Telegram folk om å slutte seg til dem. Soldatene skriver kontrakter både med «Konvoj» og det russiske forsvarsdepartementet, skriver Vazjnije istorii – og legger til at dette først og fremst skal være for å være sikret utbetaling ved død. De skriver også at det «offisielt er en reservehær». Månedslønnen er fra 27.000 til 40.000 kroner i måneden. Foreløpig skal enheten bare bestå av rundt 300 soldater, men de prøver å rekruttere flere. «Konvoj»-gruppen er nå basert i Kherson-området, som ligger nær Krim og som Russland annekterte i september 2022.  TV-kanalen Krym 24 og det statlige TV-selskapet VGTRK fikk nylig tilgang til den nye militære gruppen. De ble overrasket over at «Konvoj» hadde et stort underjordisk anlegg. Det het at «Aksjonov inspiserer regelmessig enheten i frontlinjen».  – En hel bygård under jorden, fastslo journalisten Olga Kurlajeva.  Lederen for gruppen kalles altså for «Mazaj» og heter egentlig Konstantin Pikalov. Ifølge Vazjnije istorii var han tidligere Jevgenij Prigozjins høyre hånd i Wagner-gruppen. Samtlige offiserer har en fortid i Wagner-gruppen, sier en kilde til mediet. Bellingcat – her gjengitt av Meduza – har tidligere skrevet at «Mazaj» blant annet har vært på Madagaskar og Den sentralafrikanske republikk for Wagner-gruppen. Han skal ha bakgrunn fra den russiske hæren, og det heter at han har vært sentral for Prigozjins afrikanske satsing. Sergej Aksjonov har vært russisk regjeringssjef på Krim siden 27. februar 2014. Det skjedde etter at det som ble omtalt som «små grønne menn» hadde tatt kontrollen over Krimhalvøya. Senere annekterte Russland Krim. Aksjonov er ikke anerkjent av den ukrainske regjeringen og er etterlyst, siktet for brudd på landssvikparagrafen i den ukrainske straffeloven. Det er påstander om Sergej Aksjonov tidligere var en del av en kriminell mafia, men han har benektet dette. Han er opprinnelig militært utdannet.

Denne mannen har opprettet en ny privat hær


For rundt 30 prosent av alle vaksinerte i Norge, mangler det forklaring i vaksinasjons-registeret på hvorfor de er vaksinert. FHI sier de har for dårlig oversikt. Om alle som hittil har fått vaksine i Norge, har hatt «riktig» plass i køen, er vanskelig å si sikkert.  – Vi har for dårlig oversikt, for kommunene rapporterer ofte ikke grunnen til at hver enkelt person er vaksinert – det vil si om de er helsepersonell eller tilhører en risikogruppe. Det er en ganske høy andel som ikke rapporterer hvordan disse dosene er satt, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg til VG.  FHI ønsker at kommunene skal rapportere årsak til vaksinasjon i SYSVAK-registeret. Tallene viser at det mangler for 30 prosent av de vaksinerte. Folkehelseinstituttet har satt kriterier for hvem som skal prioriteres, og i hvilken rekkefølge. Men ingen andre enn kommunene har den fullstendige oversikten over hvordan vaksinene fordeles internt.  Kommunene skal gi ut doser til innbyggerne etter hvor de står på prioriteringslisten, i tillegg til at de kan gi 20 prosent av dosene de får til helsepersonell i kommunen. Siden oppstart i romjulen 2020 har nærmere 700.000 nordmenn fått første dose av coronavaksinen. Vaksinetallene fra FHIs siste ukerapport viser at:  Har du tips om feilprioritering av vaksiner? Kontakt VGs journalister. Are Stuwitz Berg i FHI sier at ikke alle vaksinatører har mulighet til å registrere årsakskode.  – Derfor ser vi også på arbeidstagerregistrene for å få et bedre bilde. For eksempel ser vi på nasjonal statistikk at ganske mange helsepersonell i ulike yrkesgrupper er vaksinert. Vi har i gjentatte møter med statsforvalterne tatt opp hvordan helsepersonell skal defineres. Fagleder for vaksinasjonsregisteret, Hilde Bakke, forklarer at vaksinatører har ulike løsninger: – Vi tror at manglende mulighet til å registrere er hovedårsaken til at det mangler årsakskode for 30 prosent. Men det er klart, det har ikke vært et krav til å registrere fordi vi visste at ikke alle journalleverandørene hadde det på plass. Vi har signaler om at det vil være på plass i løpet av de nærmeste månedene, sier Bakke. Hun sier videre at tallene de henter rett fra SYSVAK er å anse som rådata. Det vil si at eventuelle feilregistreringer ikke er filtrert ut, slik de er når de havner i ukerapporten til FHI. Både ordføreren og kommunedirektøren i Færder beklaget etter at kommunens kriseledelse besluttet å vaksinere seg selv – før beboere på sykehjem. I Bodø ble restdoser gitt til kommunens tekniske etat, som ikke står på prioritert liste, for å unngå at vaksinedoser gikk til spille. Og i Trondheim fikk smittesporere på hjemmekontor vaksinen før leger på akuttmottak. Men kommunene har ikke plikt til å rapportere inn avvik fra prioriteringslisten. Et slikt meldesystem hadde blitt for krevende å administrere, mener Berg i FHI. – Norske kommuner, som vaksinerende enhet, er veldig forskjellige. Det er vanskelig for oss fra nasjonalt hold å detaljstyre hvordan de skal forestå sin vaksinasjon, sier han. – Vi følger opp så godt vi kan, men vi står ikke og ser på hvem de vaksinerer, sier vaksinekoordinator John Sverre Fæste Dahl for Statsforvalteren i Vestfold og Telemark. Hver torsdag har Statsforvalteren møte med alle kommuneoverlegene og vaksinekoordinatorene i kommunene, hvor også FHI deltar. Hvis kommunene har spørsmål, tas de opp her. – Det ligger jo en mulighet for kommunene til å foreta individuelle vurderinger. Hva som er en kritisk helseressurs for en kommune, kan være litt annerledes i en annen kommune. Det drøftes med Statsforvalteren og særlig FHI, men til syvende og sist er det kommunene som avgjør, sier vaksinekoordinator Fæste. VG har spurt alle landets statsforvaltere om de har registrert avvik fra FHIs prioriteringsrekkefølge i kommunene de har ansvar for. Svaret er at det ikke finnes et slikt rapporteringssystem. – Men vi kan følge med på fordelingen på aldersgrupper og gjøre noen betraktninger rundt det

- Står ikke og ser på hvem de vaksinerer


Hele landet går en kald jul i vente, men kun noen steder er snøsikre på julaften. Minusgrader er fellesnevneren for Meteorologisk institutts julemelding.  På Finnmarksvidda er det ventet helt ned mot 30 minus, men også i indre strøk av Østlandet vil gradestokken kunne krype under 20 minusgrader, ifølge statsmeteorolog Julie Solsvik Vågane.  – Det blir kaldt i hele landet, men selvfølgelig kaldest lengst inn i landet, og ikke overraskende på Finnmarksvidda, sier hun. Håper du på en hvit jul, er det imidlertid en fordel om du skal feire i Trøndelag og nordover. – Der ser det ut til at det kommer noen snødryss, og det er såpass kjølig at det kommer snø ganske langt ned mot kysten, sier statsmeteorologen.  På Østlandet blir det kaldt nok, men det er fortsatt usikkert om innbyggerne her får nedbør av betydning.  – Det ser ut som det skal komme et lite dryss både lille julaften og julaften. Det blir et tynt dryss, men det kan jo skape litt julestemning, sier Vågane. Advarer om glatte veier Langs kysten av Vestlandet og Sørlandet vil temperaturene ligge på rundt 0 grader. Vestlendinger som ønsker seg snø i stedet for regn, må komme seg inn i landet og opp i høyden, ifølge statsmeteorologen.  Skal du ut og kjøre i julen? Følg med på veimeldingene. – Når det er kaldt og kommer snødryss blir det alltid glatt og vanskelige kjøreforhold. Kjør med riktige dekk, understreker Vågane.  SE VIDEO UNDER: Fikk seg en overraskelse Oslo, Bergen, Trondheim og Tromsø har så langt i desember fulgt det samme værmønsteret: En kjølig start på måneden, etterfulgt av en litt mildere uke.  – Nå går vi igjen inn i en kjøligere uke. Våre prognoser går ti dager frem i tid, og det ser ut som vi ha en kjølig værtype i hele perioden, sier hun. Lys i en krevende tid At det ikke blir en snøfylt jul i hovedstaden er ikke noe hindring for å skape julestemning, ifølge Oslos ordfører, Marianne Borgen.  – Hvis det ikke er mulig å gå på ski, ake eller ha det gøy i snøen, så er det likevel andre ting man kan gjøre. Man kan besøke nye steder i Oslo, gå tur i marka eller gå langs strandpromenadene.  – Vi kan fortsatt bruke beina, selv om vi må la skiene stå, sier hun og ler.  For Borgen er det de små tingene som gir henne julestemning. – Jeg liker egentlig å bare tusle i skumringen og se på julelys og juletrær gjennom vinduene til folk. For meg er lys et tegn på håp, og det gir meg julestemning.  Hun legger til at håp er det vi trenger i en krevende tid. Når lyset spiller på lag I Porsanger kommune er ordfører Aina Borch fornøyd med desemberværet så langt. – Akkurat nå har vi nydelig vær her i Porsanger. Det er minus 9 grader, og det har akkurat lagt seg nysnø. Så det skal ikke stå på snøen for å få julestemning. Hun mener det er viktig å gjøre de tradisjonelle tingene for å få en fin jul. – For meg er det å vaske i alle kriker og kroker før julaften, henge opp julegardinene og pynte juletreet. Så vil julestemning komme snikende, skal du se, sier hun og ler. I Porsanger det ikke bare snøen som skaper en magisk julestemning. – Vi snakker ofte om den dystre mørketiden, men når været er så kaldt og klart som det er nå, så får vi et nydelig lysspill fra naturen. Når nordlyset og spiller på lag er Porsanger vakker og magisk, sier Borch.


ETIHAD STADIUM (VG) (Manchester City-Manchester United 6–3) Med Premier League-mål nummer 12, 13 og 14 påførte Erling Braut Haaland (22) Manchester United en grufull opplevelse. – Hva kan jeg si? Det er utrolig. Å vinne hjemme og vi scorer seks mål, det er fint, sier Haaland til Sky Sports. Jærbuen og Phil Foden (22) scoret hvert sitt hat trick i Citys totaldominans mot United. – Du ser pasningene vi gir hverandre. Vi vil alltid gå fremover og angripe. Det er det jeg elsker med dette laget. Det er utrolig. Det er ikke mer å si, forteller Haaland. Som første spiller i Premier League, har Haaland scoret hat trick i tre strake hjemmekamper. Haaland har nå 15 hat trick på seniornivå. – Det er det beste hat tricket så langt i livet, sier Haaland til Viaplay. Totalt har Haaland scoret 17 ganger etter overgangen til City på bare 11 matcher i alle turneringer. – Han ser alltid sulten ut og er så konkurransedyktig. Tallene er skumle, ærlig talt, sier Manchester City-manager Pep Guardiola. – Jeg har aldri sett noe lignende. Jeg forsøker å sammenligne ham med noen vi har sett opp gjennom årene, men jeg kommer ikke på noen, sier Chelsea-legenden John Terry som ekspert for beIN Sports. Se alle målene her: Lagkamerat Phil Foden (22) hamret City i ledelsen etter bare åtte minutter på Etihad Stadium. Deretter overtok Haaland showet mot erkerivalen. Først knuste jærbuen tre United-spillere og stanget inn 2–0 på en corner. Deretter løp Haaland ifra den franske landslagsstopperen Raphaël Varane (29) og skled inn 3–0 etter 37 minutter på pasning fra Kevin De Bruyne (31). Med bare sekunder igjen til pause satte det norske fenomenet igjen fart, denne gang langs venstresiden. Med et strøkent innlegg til Foden ordnet de to 22-åringene vanvittige 4–0.  Etter en redusering fra brasilianske Antony (22) tidlig i andre omgang, fullbyrdet Haaland sitt tredje City-hat trick etter en drøy time spilt. Ikke lenge etterpå var rollene snudd igjen: Med en effektiv stikker fra Haaland gjennom United-forsvaret, fikk også Foden scoret sitt tredje for dagen. Dette sa de to hat trick-heltene etter kampen: Her i England er store fotballprofiler bergtatt over det de ser fra Haaland. – Kraften i avslutningen er helt utrolig. City har fått en ekte stjerne, som er av en helt annen klasse, sier Gary Neville på Sky Sports etter 5-1-målet til Haaland. – Jeg har aldri sett en spiss være så «klinisk» som Haaland. Han er en fenomenal spiller. Måten han styrer ballen i mål på, finner rom på og er ustoppelig når han får sjansen ... Et vanvittig talent, sier tidligere Real Madrid-stopper Jonathan Woodgate på BBC. På Etihad Stadium fikk Haaland, Foden og lagkameratene supporterne til å omfavne hverandre i euforiske jubelscener. Først måpte flere av de over 50.000 tilskuerne over nordmannens prestasjoner, men etter hvert begynte flertallet å glise av begeistring. Mens Manchester United har scoret åtte mål totalt denne sesongen, har Haaland alene 14 nettkjenninger på åtte kamper. Det gjør jærbuen til Premier Leagues soleklare toppscorer – med dobbelt så mange mål som Tottenhams Harry Kane (7) på plassen bak. – De kom ut i fyr og flamme. De var klare og giret til den store kampen. Du så hvordan det gikk: Det var kjør fra første sekund, sier pappa Alfie til Viaplay fra indre bane. Samtidig har 22-åringen fra Bryne overtatt statusen som Fotball-Englands mest ettertraktede spiller. Mens Haaland herjet, satt Cristiano Ronaldo (37) på benken for Manchester United.  Sammen med trener Erik ten Hag fikk portugiseren se et United-lag som ikke skapte en eneste målsjanse i løpet av kampens første 45 minutter. For City-sjef Pep Guardiola (51) var synet på eget lag et helt annet. Haaland og medspillerne dominerte totalt. Etter pause var tempoet i matchen lavere, uten at det ble skapt sjanser før Antony dro seg innover i banen for United. Med et skudd fra rundt 25 meter skrudde brasilianeren inn en redusering for gjestene, nærmest ut av ingenting, men det betydde lite da Haaland gjorde ydmykelsen komplett bare minutter senere. Da hjalp heller ikke United-innbytter Anthony Martials to scoringer helt på tampen


På Marienlyst ungdomsskole i Drammen ble store deler av svømmeundervisningen for 9. klasse gjennomført med jenter og gutter hver for seg.  Det var etter den første svømmetimen i høst at en gruppe på seks jenter spurte avdelingslederen på skolen om de kunne få kjønnsdelt undervisning. Blant de som ønsket en forandring, var elevene Anne Morawska (14) og Eira Hafr (14).  – Dette handler ikke om religion eller kultur. Vi ønsker kjønnsdelt svømmeundervisning på grunn av kroppspress, og hvordan guttene snakker om kroppene våre. Det er mye kommentarer, forteller Eira Hafr. Det var Drammens Tidende som omtalte saken først. Jentene tok opp saken i elevrådet, hvor de begrunnet ønsket med at flere kom til å møte opp i timene.  – Vi har noen venner som ikke kan svømme, og de har sagt de ikke kommer om vi bader samlet, sier Anne Morawska.  Jentene forteller om et eksempel fra i høst hvor det ble arrangert en badetur for 9. klasse. Av de rundt 70 elevene som skulle dra, var det ifølge Hafr kun seks jenter som deltok i badingen.  – Etter at den kjønnsdelte undervisningen ble innført i høst, så deltok nesten alle jentene på svømmeundervisningen. Det er viktig at man lærer seg å svømme, sier 14 år gamle Eira Hafr.  Moren til Eira Hafr, Benedikte Hafr, poengterer at den positive responsen kommer fra begge kjønn: – Jentene forteller dette fra deres synspunkt, men dette gjelder også guttene. Foreldrene til flere av guttene har også vært positive til valget skolen har gjort, legger hun til.  Ingenting er bestemt I Drammen kommune har alle klasser på 9. trinn tre obligatoriske timer med svømmeundervisning i løpet av skoleåret.  – Vi gikk i gang med en prøveordning med kjønnsinndeling grunn av elevdemokratiet. Vi ønsket å ta elevene på alvor. De sier de føler seg tryggere om de har undervisingen med kun sitt eget kjønn, sier rektoren på Marienlyst skole, Jon Espen Palm. Prøveordningen til Marienlyst ungdomsskole gikk ut på at to av de tre obligatoriske timene med svømmeundervisning skulle deles inn etter kjønn.  – Utgangspunktet vårt er at vi ønsker undervisningen skal foregå samlet, men vi ønsker også at flest mulig deltar på undervisningen. Vi testet ut ordningen for å se om det hadde en effekt, forteller Palm. – Hvordan ble tilbakemeldingen?  – Tilbakemeldingene er delt. Det ble ingen «da var alle fornøyde». Vi må gå grundigere inn i tilbakemeldingene og evaluere resultatene. Ingenting er bestemt. – Hva tenker du om at jentene sier de opplever kommentarer på kroppene sine?  – Jeg synes det er trist å høre at jentene opplever krenkende kommentarer. Jentene har kommet med noen perspektiver, også finnes det flere perspektiver. Det er nok noen av gutta som ikke kjenner seg igjen i dette. Vi jobber hver dag med å skape trygge og gode klassemiljøer, og dette er noe vi kommer til å fortsette med.  Ikke en god løsning Statssekretær i kunnskapsdepartementet, Sindre Lysø, skriver i en mail til VG at kjønnsdelt undervisning ikke er en god løsning på kroppspress i kroppsøvingsfaget.  Han peker på hvordan enkelte elever kan føle at de kommer i «feil gruppe», om man deler inn i kjønn. – Det er ikke en god løsning å dele inn undervisningen i kjønnsdelte grupper. Kroppspress kan like gjerne oppleves som en utfordring blant jentene eller blant guttene, som på tvers av kjønnene. En kjønnsdeling av klassen kan også gjøre at enkeltelever opplever at de kommer i «feil gruppe», skriver Sindre Lysø.  Lysø legger ansvaret med å skape et trygt og godt skolemiljø over på skolene:  – I regjeringens nye handlingsplan for kjønns- og seksualitetsmangfold et av målene å fremme godt selvbilde og positiv kroppsidentitet i kroppsøving. Dersom elever opplever utfordringer med kroppspress i forbindelse med kroppsøving eller andre fag, må skolen ta tak i dette, skriver Lysø

Kjønnsdelt svømming:  - Har sagt de ikke kommer om vi bader samlet


Christian Berge (48) ville etter Norges EM-avslutning ikke avklare fremtiden som landslagssjef. Men nå har styret i Norges Håndballforbund satt en dato for når de krever et svar på om han fortsetter til 2025 eller blir Kolstad-trener til sommeren. Håndballpresident Kåre Geir Lio kan ikke gi noe klart svar etter Norges dramatiske 34–33-seier over Island i Budapest. – Det kan jeg ikke nå. Men det vet vi på vårt styremøte 18. februar. Basta, sier Lio på telefon fra den ungarske hovedstaden. – Nå får Christian noen uker til å tenke seg om. Så skal han skal han svare på om han forholde seg til kontrakten til 2025 eller om han har lyst til noe annet. Vi forholder oss til begge deler på en ryddig og kontraktsmessig vis, sier Lio. – Så dere vil ha en avklaring? – Ja, vi vil ikke holde på mer med dette her, svarer Lio. Christian Berge har helt siden i september blitt tett koblet til den nye storsatsingen i Trondheim. Kolstad henter Sander Sagosen og mange andre profiler fra det norske og islandske landslaget til Trøndelag i løpet av i år og neste år. Christian Berge fikk igjen et direkte spørsmål om fremtiden fra TV3 etter seieren over Island. – Det må jeg nesten få slippe å stå her og svare på. Nå er jeg kjempeglad over 5.-plassen og skal kose meg sammen med gutta over den. Jeg har en kontrakt med forbundet som jeg forholder meg til, svarte Christian Berge. På VGs spørsmål om fremtiden for Norge svarte han følgende i november: – Det er klin umulig å garantere det. Det er flere parter i saken. Det er ikke mulig å garantere noe som helst. – Hvordan har det vært å leve med usikkerheten inn i EM, Lio? – Det har ikke vært noe stort problem. Vi har en kontrakt med en trener som vi er veldig glad i og har gjort en god jobb for norsk håndball. Men vi vil ikke leve lenger med denne usikkerheten. Det blir Christians øvelse å finne ut av det, sier håndballpresidenten. Christian Berge ble landslagssjef fra 2014 og førte Norge opp i verdenstoppen. To VM-sølv og en EM-bronse er de beste resultatene, men 2021 ga tap i både VM- og OL-kvartfinalen. Heller ikke 5.-plassen i EM oppfyller Norges Håndballforbunds målsetting om å kjempe om medaljer i alle mesterskap. Håndballgutta har spilt tre mesterskap på rad uten å komme til semifinalen. – Jeg vil skille litt mellom de tre mesterskapene. Fra 2016 frem til 2020 var en fantastisk opptur. Noe vi har lengtet etter og ventet på i årevis. Plutselig var vi blant de tre beste i verden og tok medaljer. Stor stas. Så er det ingen tvil om prestasjonene i fjorårets VM og OL var langt unna det vi hadde ønsket oss. Men jeg synes EM har vært en opptur i forhold til de to – tross det triste tapet for Sverige, sier Kåre Geir Lio om tirsdagens kamp der Sverige vant etter å ha vært i ledelsen i 43 sekunder av kampens 60 minutter. Christian Berge fikk spørsmål om de tre siste mesterskapene etter EM-avslutningen. – Vi har vært ute i problemer, vært uheldig med skader, og heller ikke vært godt nok med de som har spilt. Så det finnes flere årsaker til det, svarte landslagssjefen til TV 3 etter det som kan ha vært hans siste kamp med Norge i mesterskap.

Presses av forbundet:  - Vi vil ikke holde på mer med dette her


Demokrati står mot diktatur. Frihet mot undertrykking. Sannhet mot løgn. Ingen vet hvor dette ender. Men vi må være forberedt på alt. Fredag besøkte NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg Bardufoss, i forbindelse med den store Cold Response-øvelsen som nå pågår over store deler av Norge. Her deltar soldater fra hele NATO-alliansen. Det er også soldater fra våre naboland, Sverige og Finland, selv om ingen av de to landene er medlemmer i NATO. President Volodymyr Zelinskyj talte i den svenske riksdagen denne uken. Her hevdet han at russerne ønsker seg den svenske øya Gotland, som ligger strategisk plassert i Østersjøen, mellom Sverige og den russiske enklaven Kaliningrad. Svenskene er nervøse Zelinskyj bruker alle argumenter han kan for å engasjere vesten enda sterkere i kampen for Ukraina. Men det er vanskelig å se for seg et russisk angrep på den svenske øya. Fordi russerne allerede har strukket sine ressurser til det ytterste i Ukraina. Og fordi det å angripe et nordisk land vil ta krigen til et helt nytt, og enda mye farligere nivå. Men svenskene er nervøse. Naturlig nok. Sverige styrket nylig sin militære tilstedeværelse på Gotland. I januar var brått de vanligvis så fredelige gatene fulle av soldater i uniform. Både Finland og Sverige vurderer nå NATO-medlemskap. Det hadde de færreste sett for seg før invasjonen av Ukraina. Nå samarbeider de to landene tett med NATO. Men Stoltenberg var helt klar da han ble spurt på pressekonferansen i Bardufoss i går - Sverige og Finland er ikke beskyttet av NATOs artikkel fem, slik alle alliansens medlemsland er. «Mellomkrigstiden» Vi vet fra historien at internasjonale kriser kan spinne ut av kontroll. Første verdenskrig, for mer enn hundre år siden, begynte i det små. Det ene tok det andre. Og plutselig var verden kastet inn i tidenes mest brutale skyttergravskrig, med titalls millioner tapte menneskeliv. Perioden mellom de to verdenskrigene i forrige århundre kalles for mellomkrigstiden. Men folk visste ikke den gangen at de levde i en «mellomkrigstid». I disse årene, mellom 1918 og 1939, forsøkte Europa å bygge seg opp igjen, både menneskelig og økonomisk.  Så kom Hitler, en despot med en plan om å bygge et imperium. Som Russlands president Vladimir Putin, som i dag drømmer om å gjenreise det gamle russiske imperiet. I beste fall kan vi håpe at hæren hans ikke klarer å ta over Ukraina, og at han må trekke seg tilbake. I verste fall kan vi få se en desperat Putin, som gjør alt i sin makt for å redde seg selv og sitt regime. Skummel uttalelse Da jeg vokste opp, fryktet vi atomkrig, mer enn noe annet. Den kalde krigen, frem til Berlinmurens fall i 1989, var preget av terrorbalansen mellom de to atommaktene USA og Sovjetunionen. Vi var beskyttet av USA, og truet av Sovjetunionen. Denne uken kom noen av talemåtene fra den kalde krigen tilbake. Putin-rådgiver Vladimir Medinskij sa i følge russiske medier at «Selve eksistensen til Russland står på spill i dag». Og - at det er vestens skyld. Det er en skummel uttalelse. I følge Russlands atomstrategi kan landet bare bruke atomvåpen dersom Russlands eksistens er i fare. At en av Putins rådgivere uttaler seg på denne måten, behøver selvsagt ikke å bety at russerne nå planlegger å bruke atomvåpen. Men ved å minne om at muligheten finnes, øker han spenningen. Og frykten. Avhengige av USA Vi burde blitt redde for lenge siden. I hvert fall etter 2014, da russerne invaderte den ukrainske halvøya Krim. Det var begynnelsen på det vi nå står oppe i. Etter 2014 har norske myndigheter forsøkt å rette opp i det som skjedde i årene etter den kalde krigens slutt. Da kuttet vi kraftig i forsvaret, la ned militære anlegg, eller solgte dem til private. Selv russiske selskaper fikk i perioder tilgang til norske ubåthavner og andre tidligere militære anlegg. Det er ikke til å tro. Amerikanerne kom oss til unnsetning ved begge de forrige verdenskrigene. Vi er fortsatt helt avhengige av USA. I dag er det 100.000 amerikanske soldater på europeisk jord


OBERSTDORF (VG) Norge og Russland ble ikke enige, Norge og juryen er ikke enige – og heller ikke NRK-ekspert Torgeir Bjørn og Thomas Alsgaard i VGTV-studio hadde lik oppfatning av hva som skjedde på femmilsoppløpet i Oberstdorf. – Jeg kommer aldri til å gi meg på at dette er hundre prosent feil, erklærer Alsgaard overfor VG etter å ha gått av sending etter dramatikken på ski-VMs siste dag. Vi var omtrent 120 meter fra fem fullførte mil, Aleksandr Bolsjunov ledet, Johannes Høsflot Klæbo prøvde å passere, og begge ville ha samme spor til klassiskspurten den siste hundremeteren. Det endte med kollisjon, stavbrekk på russeren, Klæbo først over mål, protest fra Russland, disk av nordmannen og motprotest fra Norge. Den ble umiddelbart avvist, men en formell anke på at Klæbo mistet gullet blir levert til Det internasjonale skiforbundets appellkommisjon. Enn så lenge er opprinnelig sølvvinner Emil Iversen femmilsverdensmester. Samtidig Norges åttende gullvinner av kongedistansen i VM, men den første på VAR. Uansett burde gullet tilfalt Johannes Høsflot Klæbo, ifølge VGTVs langrennsekspert Thomas Alsgaard. – Uhellet skjer for det første før korridorene begynner. Og for å presse Klæbo ut slik må Bolsjunov ha skiskoene sine foran skituppene til Klæbo. Det har han ikke. Klæbo blir rett og slett presset ut og har ingen andre steder å gjøre av seg, prosederer 11 mesterskapsgull sterke Alsgaard. På NRKs sending var Torgeir Bjørn av motsatt oppfatning. Han sa flere ganger – før man kjente resultatet av disken – at Klæbo var heldig om han fikk beholde gullet. Blant annet fordi nordmannen forstyrret russeren ved sporvalget. – Bolsjunov er først inn og kan velge korridor. Jeg synes Klæbo kommer for sent inn i korridoren, han er ikke forbi ordentlig i det korridoren begynner. Han kommer her, forstyrrer der det ikke er plass, er borti staven til Bo som gjør at den knekker rett etterpå. Jeg står på at Klæbo er heldig om han får beholde gullet, meldte ekspertveteranen – og la til: – Selvfølgelig er Bolsjunov bevisst. Han går langt ut til høyre og venter i det siste med å velge, men det har han lov til, fastholdt Bjørn. Til VG etterpå påpeker han at Klæbo heller burde forsøkt å passere på venstre side av russeren. – Bolsjunov gjør som Klæbo har gjort før i VM. Han sørger for å kommer først inn i 180-graderssvingen og først ut av 180-graderssvingen. Dermed kan han velge spor eller linje i den siste motbakken før mål. Dermed får ikke Klæbo brukt rykket sitt opp bakken. Da kommer Bolsjunov først ned på stadion, og den som er først inn mot korridorene, skal vernes. Han har sin fulle rett til å velge først, så lenge vedkommende ikke tar et unaturlig linjevalg og foretar en obstruksjon, fremholder Torgeir Bjørn. – Jeg føler med Klæbo. Dette er et tvilstilfelle, men forstår totalt sett at juryen havner på det de gjør, konkluderer NRK-eksperten. – Jeg klarer ikke å se at Klæbo har gjort noe feil. Dette er en skandale. Det er ingen som kan langrenn på stadion som er enig, kontrer Alsgaard. Svensk frifinnelse Hos den svenske rettighetshaveren SVT var kanalens mangeårige langrennsekspert Anders Blomquist på lag med Thomas Alsgaard. – Jeg ser ikke at Klæbo gjør noe upassende, men at man ser det som en «race incident». Det er Bolsjunov som trykker til med skien, sa Blomquist før jurybeslutningen og fikk støtte av Mathias Fredriksson. – Jeg synes det har vært slike situasjoner hele vinteren, og da har man latt det gå. Endrer man nå, er det merkelig, sier Fredriksson og mener Klæbo ikke har noe sted å gjøre av seg. – Jeg er uenig i dommen. Jeg synes den er feil. Den blir konstruert av at Bolsjunov ikke fører en naturlig linje rundt svingen, sier Eirik Myhr Fossum, landslagstrener til VG


På forespørsel fra irakiske myndigheter, har Økokrim gjort et omfattende beslag som består av det som antas å være kileskrifttavler og andre arkeologiske objekter fra oldtidens Mesopotamia. Ingen er siktet i saken.  Under en ransaking på Østlandet forrige uke tok Økokrim beslag i en rekke kulturhistoriske gjenstander som irakiske myndigheter krever tilbakelevert. Beslaget består av det som antas å være kileskrifttavler og andre arkeologiske objekter fra Mesopotamia, eller dagens Irak.  Det omfattende beslaget består av i underkant av 100 gjenstander som anses å være viktige for den kulturhistoriske verdensarven.  Det var Morgenbladet som omtalte beslaget først.  På et av bildene, ser man blant annet et av objektene er merket som «murstein fra Nebukadnesar 2 fra Babylon». Han var konge av Babylon fra ca. 605 til ca. 562 f.Kr, og en av de mest kjente herskerne i Det nybabilonske rike. Nebukadnesar 2 var sønn av kong Nabopolassar, og gift med prinsesse Amytis av Media.  Ifølge Morgenbladet er det mest verdifulle i beslaget skal være en «berømt» tavle i basalt fra det nybabylonske riket. Tavlen er blitt datert til kong Nebukadnesar den andres regjeringstid, fra 604 til 562 før vår tidsregning. På tavlen kan man se det som skal være det mytiske Babels tårn, skriver avisen.  Beslaget gjennomgås nå av fagpersoner f. or å fastslå autentisitet og opprinnelse, skriver Økokrim i en pressemelding. Økokrim har det nasjonale fagansvaret for miljøkriminalitet, som også inkluderer kulturarvkriminalitet. Se bilder av Økokrims beslag her:   Konstituert statsadvokat, Maria Bache Dahl, forteller at de har bistått Kulturdepartement i en sak hvor irakiske myndigheter etterlyser en rekke kulturgjenstander som mistenkes å være ulovlig utført.  – Økokrims oppdrag har bestått i å lokalisere de etterlyste gjenstandene. I forbindelse med ransaking ble en rekke gjenstander beslaglagt. Flere vitner er avhørt, forklarer Bache Dahl.  Bistandsoppdraget er per i dag ikke en tradisjonell etterforskning, men begrenser seg til å lokalisere de aktuelle gjenstandene. Oppdraget er hjemlet i Kulturminneloven paragraf 23, opplyser statsadvokaten.  Ingen personer er siktet i saken.  – Kulturminneloven § 23c åpner for at politiet kan bruke tvangsmidler som for eksempel ransaking, selv om ingen kan straffes for ulovlig befatning med kulturgjenstandene, sier Bache Dahl.


Borussia Dortmunds lagsjef Sebastian Kehl (41) forstår ikke Erling Braut Haaland (21) sine uttalelser om at klubben legger press på den norske superspissen. Det store spørsmålet er hva Haaland velger å gjøre neste sesong. Han har kontrakt med Borussia Dortmund til 2024, men skal ha en klausul i kontrakten som gjør at han kan forlate klubben for rundt 750 millioner kroner til sommeren. Markedsverdien er langt høyere, fotballdatabasen Transfermarkt mener han er verdt rundt det dobbelte. – Det siste halvåret har jeg valgt å ikke si noen ting av respekt for Dortmund. Jeg har latt alle andre i verden snakke, og jeg merker at klubben prøver å presse meg til å avgjøre ting, så det betyr at jeg må gjøre det, sa Haaland etter fredagens storseier over Freiburg. Disse uttalelsene reagerer Sebastian Kehl på. Han er spilleransvarlig i Dortmund, og til sommeren overtar han som sportsdirektør i den tyske storklubben. – Det er ikke noe ultimatum, og det er ingen tidsfrist. Vi setter ham ikke under press for å ta en avgjørelse i løpet av de neste ukene, sier Kehl til det tyske TV-programmet Doppelpass, ifølge Kicker, og legger til at han ble litt overrasket over uttalelsene til Haaland. – I løpet av de neste dagene skal jeg snakke med ham om hva han tenker på akkurat nå, og hvorfor han – etter en 5–1-seier – bestemmer seg for å fokusere på dette temaet og snakke så mye om press. Vi presser han ikke i den retningen i det hele tatt, sier Kehl. Kehl er en legende i Borussia Dortmund, og spilte 362 kamper for klubben mellom 2002 og 2015. I den perioden var han med å vinne Bundesliga-tittelen tre ganger: 2000/01-, 2010/11- og 2011/12-sesongen – de to siste som kaptein. Neste sesong ønsker han fremdeles å jobbe tett på Haaland. – Vi håper på flere muligheter til å beholde Erling utover sommeren, sier han. Borussia Dortmund-sjef Hans-Joachim Watzke kommentert Haalands uttalelser overfor lokalavisen Ruhr Nachrichten allerede fredag kveld: – Haaland er en spontan type, en ung gutt. Han får lov til det. Det er ingen problemer med Erling. Men han må også forstå vår situasjon. Vi kan ikke vente til slutten av mai, sa Watzke.