Etter stormingen av Kongressen onsdag, sier USAs president Donald Trump at en ny administrasjon skal tas i ed 20. januar. Tonen mot demonstrantene er langt tøffere enn den var for et døgn siden.  – Å være deres president har vært mitt livs største ære, sier den amerikanske presidenten Donald Trump i en videouttalelse på Twitter natt til fredag norsk tid. Dette var presidentens første Twitter-melding siden han ble midlertidig utestengt fra plattformen onsdag kveld.  Donald Trump har blitt beskyldt for å ha oppildnet tilhengerne som stormet den amerikanske kongressbygningen onsdag, etter en tale der han oppfordret dem til å gå mot bygget i protest mot valgresultatet.  – Som alle amerikanere er jeg forferdet over lovløsheten, volden og kaoset. Jeg sendte ut umiddelbart ut nasjonalgarden og føderale politifolk for å sikre bygningen og utvise inntrengerne. USA er og må alltid være en nasjon av lov og orden, sier presidenten nå – uten å kommentere sin egen rolle i forkant av protestene.  I motsetning til det Trump selv hevder, har flere amerikanske medier  meldt at han skal ha vært nølende til å sende ut nasjonalgarden, og at visepresident Mike Pence skal ha vært sentral i denne beslutningen. – Til dere som drev med vold og ødeleggelse: Dere representerer ikke landet vårt. Til dere som brøt loven: Dere vil betale, fortsetter Trump.  Tonen er dermed en helt annen enn den var mens stormingen av Kongressen pågikk. I en video ba han demonstrantene om å gå hjem, men uttalte samtidig at «jeg elsker dere». – På langt nær nok Den amerikanske presidenten har helt siden presidentvalget i november  nektet å erkjenne at han tapte valget. I stedet har han kommet med anklager om massivt valgfusk og et rigget valg.  Amerikanske domstoler og valgmyndigheter har avvist at det finnes beviser for valgfusk som ville endret resultatet. Også Trumps tidligere justisminister William Barr har avvist dette. Natt til fredag erkjenner Trump at han ikke vil styre USA de neste fire årene.  – Kongressen har nå godkjent valgresultatet. En ny administrasjon skal innsettes 20. januar. Fokuset mitt snur seg nå mot å sikre en god og smidig overføring av makten, sier Trump nå, og legger til at tiden er inne for forsoning.  Demokraten Joe Biden ble offisielt godkjent som valgvinner av Kongressen torsdag, og skal tas i ed i en seremoni Washington D.C. 20. januar.  – Kampanjen min har gått alle juridiske veier for å utfordre valgresultatet, mitt eneste mål var å sikre integriteten til valget. Jeg gjorde det for å kjempe for det amerikanske demokratiet, sier han i sin videohilsen. Joe Lockhart, som var pressesjef for tidligere president Bill Clinton, mener Trump burde ha kommet med en tydelig beskjed til velgerne om at valget var til å stole på.  – Trump må fortelle tilhengerne sine at valget ikke var rigget og at han tapte et fritt og rettferdig valg. Å innrømme det åpenbare er på langt nær nok. Han har radikalisert tilhengerne sine, og nå må han si det som det er, skriver han på Twitter.  Lockhart jobber i dag blant annet med å kommentere politikk for CNN.  – Virkelig på tide Michigans demokratiske guvernør Gretchen Whitmer – som flere ganger har vært i munnhuggeri med Trump – sier til CNN at hun er glad for at Trump i sin tale natt til fredag anerkjente at han ikke skal styre USA de neste fire årene.  – Dette var virkelig på tide. Og hadde han gjort det tidligere, ville liv ha blitt spart, sier hun og legger til:  – Jeg er glad over at han endelig har kommet til denne konklusjonen, men vi som nasjon har betalt en høy pris for hans manglende evne til å se, forstå og akseptere fakta. Den republikanske senatoren Lindsey Graham sier at Trumps uttalelse var «svært etterlengtet». Kort tid før Trump kom med sin videohilsen, holdt hans pressesjef Kayleigh McEnany en kort pressekonferanse i Det hvite hus. Her sa hun at både Trump og hele Det hvite hus, inkludert presidenten, fordømmer volden i kongressbygningen. – Volden vi så i går var motbydelig. Presidenten og hele denne administrasjonen fordømmer den, sa hun blant annet.


Fire kvinner og en mann som tidligere har blitt angrepet av mannen i 30-årene som ble skutt og drept av politiet på Bislett tirsdag, er sjokkerte over at han var ute på frifot. – Jeg vet ikke hva som er årsaken til at han var ute i samfunnet, men jeg synes det var veldig skummelt. Jeg merker at jeg er traumatisert fra tidligere og at dagens hendelse vekker gamle minner, sier Nora Sepahyar Stavik (23) på telefon til VG. Hun bodde tidligere i kollektiv med den avdøde mannen og ble angrepet av ham 4. juni 2019. Stavik våknet da av brannalarmen i kollektivet. Da hun gikk ut av rommet sitt for å finne ut hva som foregikk, hevet han armen og hugg med en kniv samtidig som han beveget seg nærmere henne, ifølge dommen fra 2020. – Kroppen min ble stresset da jeg hørte om det som har skjedd på Bislett. Det er nesten samme situasjon som det som skjedde med meg, bare at det i dag skjedde på åpen gate, sier Stavik. Politiet mener de avverget et farlig angrep da de først kjørte på og deretter skjøt mannen på Bislett tirsdag morgen. Politiet bekrefter at de kjenner til mannen fra før, og mener foreløpig informasjon ikke tyder på at det er terror.  – Var klar til å hoppe ut av vinduet Selma Anbari (23) bodde i det samme kollektivet, og også hun opplevde at mannen kom mot henne med en hevet kjøkkenkniv om morgenen den 4. juni 2019. – Jeg våknet ved syv-åtte tiden om morgenen av at det luktet brann i huset. Jeg sto opp og gikk inn på kjøkkenet. Der sto han barbeint og i bar overkropp. Han kom mot meg og lagde stikkebevegelser med kniven. Hele leiligheten var veldig tåkete, jeg kunne nesten ikke se noe og måtte hoste hele tiden. – Sa han noe? – Han så på meg og sa «Allahu Akbar», forteller Anbari som hadde rommet ved siden av den nå avdøde mannen. – Da han hørte en lyd bak seg, snudde han seg, og i det han snudde seg, løp jeg til rommet mitt. Jeg var klar til å hoppe ut av vinduet for å redde meg selv, sier Anbari som bodde i andre etasje og forteller at hun ikke kunne låse døren til rommet sitt fordi den var ødelagt. – Skvetten og påpasselig Etter angrepet i kollektivet forsvant mannen ut og fortsatte å angripe fremmede mennesker i Grünerløkka-området før han knivstakk en mann på Ankerbrua. Nora Sepahyar Stavik vitnet mot gjerningsmannen under rettssaken mot ham høsten 2020. Han ble da idømt tvungent psykisk helsevern for drapsforsøk og for truende atferd. I tillegg ble han dømt til å betale oppreisningserstatning til mannen han knivstakk og to av de andre han angrep. Stavik forteller at den avdøde mannen ikke gjorde så mye av seg i kollektivet før dagen han plutselig gikk til angrep. – Han bodde ikke med oss så lenge og var mye borte, vi så ikke mye til ham. Men når vi møtte hverandre i døren eller i fellesrommet, sa vi jo hei. Kvelden før angrepet ba han meg om å ta klesvasken for ham, noe jeg gjorde. Vi hadde en god tone, sier hun. – I etterkant oppdaget jeg at han hadde fjernet alle møbler på rommet sitt uken før angrepet. Det var jo spesielt. – Hvordan vil du karakterisere ham som person? – Det er litt vanskelig å si, men kvelden før virket han veldig skvetten og påpasselig. Men ellers virket han som en helt ok person, svarer Stavik. Morgenen etter at hun hadde vasket klær for mannen, våknet hun av brannalarm og røyk i hele kollektivet. – Da jeg kom ut av rommet mitt, gikk han frem og tilbake med kniv og var veldig stresset. Han gikk uten T-skjorte og uten sko, bare i en jeans. Jeg kom meg unna fordi jeg gikk forsiktig bakover og klarte å springe mot soverommet og låse døren. Etter hendelsen flyttet 23-åringen fra Oslo. Hun er rystet over det som nå har skjedd. – Jeg er ganske sjokkert. Jeg trodde at han var bak lås og slå

Vitnet i rettssaken:  - Sjokkert over at han var ute


Et av Putins prestisjeprosjekt, veiforbindelsen mellom Russland og den annekterte Krim-halvøya, har delvis kollapset. Flere beskriver eksplosjonen som en komplisert ukrainsk sabotasjeaksjon dypt inne på russiskkontrollert område. Russiske myndigheter melder at broen er delvis gjenåpnet for begrenset bil- og togtrafikk etter eksplosjonen, ifølge Reuters.  Nå har president Vladimir Putin gitt etterretningstjenesten FSB ordre om å overta kontrollen over sikkerheten ved Krim-broen etter lørdagens voldsomme eksplosjon. I et dekret utstedt lørdag kveld skriver Putin at FSB «gis makt til å organisere og koordinere beskyttelsestiltak for transportruten over Kertsjstredet». For øyeblikket går trafikken kun over noen deler av broen.  – Dette må være en godt planlagt sabotasjeaksjon som klarer å ta ut både jernbanelinjer og veibaner. Her må sprengladninger være plassert på bærebjelker flere steder. Det er mest sannsynlig ukrainske spesialstyrker som står bak, sier oberstløytnant Palle Ydstebø, Krigsskolens ekspert på landkrig, til VG. En annen teori, som russiske myndigheter nå fremmer, er at en lastebil full av sprengstoff, forårsaket eksplosjonen. – Ifølge foreløpige opplysninger ble en lastebil sprengt i morges på bildelen av Krim-broen fra Taman-siden, noe som resulterte i antenning av syv drivstofftanker på et godstog på vei mot Krim-halvøya. Som et resultat av det kollapset delvis to bilspenn, sier Svetlana Petrenko, ved Russlands etterforskningskomité i en uttalelse. Avisen Ukrainska Pravda siterer også anonyme kilder på at ukrainske sikkerhetsstyrker står bak aksjonen. Dette er ikke bekreftet fra ukrainske myndigheter.  Ydstebø sier at dette er en svært stor hendelse i Ukraina-krigen på flere nivåer. – For det første har de klart å kutte en så vital forsyningslinje, men dette har også en stor informasjonsdimensjon. Denne aksjonen sender kraftige signaler til både Russland og omverdenen om hva de ukrainske styrkene kan få til, sier han. – Et av de viktigste øyeblikkene i krigen Rundt kl. 06 lokal tid rapporterte ukrainske medier om en massiv eksplosjon på broen. Russlands undersøkende komité hevder tre personer er døde, ifølge Reuters.  Bilder og videoer fra brukere i sosiale medier viser først en enorm eksplosjon, så en stor brann og en kraftig røyksky som står opp fra broen, og at deler av broen har kollapset og falt i vannet. Ria siterer russiske myndigheter på at to av kjørefeltene på broen er ødelagt. Rundt klokken 11 meldte de at brannen er slukket. NUPI-forsker Indra Øverland skriver på Twitter at broene mellom Krim og Russland er av «stor symbolsk, psykologisk, økonomisk og militærstrategisk betydning». Han påpeker at broene kostet 228 milliarder rubler, og har blitt sett på som trygge og effektive ruter for å frakte varer, militært materiell til Krim og fronten i Kherson sør i Ukraina. – Angrepet på Kertsj-broen er et av de viktigste øyeblikkene i Russlands krig mot Ukraina, skriver Øverland. Oberstløytnant Palle Ydstebø sier at hendelsen vil være krevende for det russiske regimet. – Dette en hendelse som vil bli kjent i Russland gjennom alle kanaler, og som regimet ikke kan bortforklare. Dette er en bursdagsgave fra Ukraina til Putin, sier Ydstebø til VG. Russlands president fylte 70 år fredag. Under ser du hvor broen ligger: Russland bygget Krimbroen, også kjent som Kertsjbroen, etter å ha annektert den ukrainske halvøya på ulovlig vis i 2014. Den sto klar i 2018, og med en lengde på 19 kilometer er den også Europas lengste.  Den brukes blant annet til å frakte militært utstyr til de russiske styrkene i Ukraina.  Måneden etter at russiske soldater tok seg inn på Krim-halvøya i 2014, ble det avholdt en omstridt «folkeavstemning», der innbyggerne i området ifølge Russland stemte for løsrivelse fra Ukraina

Eksplosjon på Krim-broen:  De siste bildene


Det ble mandag stans i alle avganger på både Sola og Gardermoen. Innkomne fly ble omdirigert. – Radarsystemet som kontrollerer luftrommet til Oslo Lufthavn Gardermoen og Stavanger lufthavn Sola fungerer ikke som det skal. Det er det såkalte NATCON NATC-systemet som er nede, sa pressevakt Øystein Løwer i Avinor til VG litt over klokken 10 mandag. Det medførte stans i alle avganger og ankomster på både Sola og OSL.  Feilen er identifisert til å være en IT-feil på trafikkovervåkingssystemene, men årsaken til feilen er ikke kjent. – Det er ikke farlig å fly, og det er ikke noen ytre påvirkning, men kapasiteten i lufta må reduseres, sier Harald Nygaard Kvam, kommunikasjonssjef ved Oslo lufthavn til NTB. Kvam presiserer at det ikke dreier seg om sabotasje. – Innkommende fly omdirigeres. Vi vet ikke hvor lenge det vil pågå. Det foregår full feilsøking, og vi kommer til å legge ut informasjon fortløpende på våre hjemmesider, sa han. Rett før klokken 11 opplyser pressevakt Ylva Celius Trulsen i Avinor til VG at det begynner å ordne seg. – Feilen er funnet. Nå opereres det med redusert kapasitet på de påvirkede lufthavnene, frem til vi er sikre på at systemet er helt oppe og går, forteller Trulsen. Årsaken til feilen er ikke identifisert ennå. – Nå jobber vi fortsatt intenst med å få rettet feilen, og håper ettermiddagsrushen går bra, sier Øystein Løwer i Avinor klokken 14.53. Løwer i Avinor legger til at flyselskapene er informert, og at de vil gi passasjerene sine informasjon. Fly som er i lufta blir styrt via et reservesystem, opplyser lufthavnsjef Anette Sigmundstad ved Stavanger lufthavn Sola til NRK.  Kommunikasjonsdirektør ved Luftfartstilsynet opplyser til VG at de er informert.  – Beredskapsvakten hos Avinor ga oss beskjed umiddelbart etter problemet oppsto. Nå håndterer de situasjonen, og Avinor vil nok melde når de har mer informasjon tilgjengelig.  VG har snakket med Espen Høgmo, som er strandet i flyet på Sola flyplass  – Vi fikk beskjed over høyttaleren på flyet at alle radarsystemene på flyplassene i Sør-Norge er nede. Det var ingen forklaring på hvorfor, men vi er på vei tilbake til gaten nå. Det ble antydet at det kunne ta veldig lang tid, sier han. Også ved Flesland i Bergen er flytrafikken stanset. – Vi sender ikke opp noen nye fly før vi har funnet ut av denne feilen. Alle ressursene våre er satt på saken, opplyser lufthavnsjef Helge Eidsnes til Bergensavisen og Bergens Tidende.


Filmstjernen, regissøren og produsenten Sean Penn (61) har blant annet møtt Ukrainas president. Ifølge CNN er det snakk om en dokumentarfilm om det som nå utspiller seg i Ukraina.  Bilder viser Sean Penn på pressekonferanse på president Volodymyr Zelenskyjs kontor torsdag. Presidenten delte også torsdag kveld selv et videoklipp på InstaStory av seg og Penn i privat samtale. «Landet vårt er takknemlig overfor Penn som viser så mye mot og ærlighet», lyder det i en offisiell uttalelse fra presidentens kontor. I uttalelsen opplyses det også at Penn har kommet til den ukrainske hovedstaden for å «fortelle verden sannheten om Russlands invasjon av landet vårt». President Volodymyr Zelenskyj (44) var selv skuespiller før han startet sin politiske karriere. Variety skriver at Penns dokumentar er et samarbeid med produksjonsselskapet Vice Studios. Vice Media Group bekrefter dokumentarplanene overfor CNN, men vil ikke bekrefte at Penn er involvert. Penn, som har vært nominert til Oscar en rekke ganger og vunnet to, har så langt forholdt seg taus for offentligheten – selv om det altså ikke er noen hemmelighet at han er der. Han har ikke besvart CNNs henvendelser. Hollywood-stjernen, kjent fra filmer som «Milk», «Mystic River», «I Am Sam», «Dead Man Walking», «Sweet and Lowdown» og fjorårets «Flag Day», besøkte Ukraina også i november i fjor. Da var det ukrainske tropper i Donetsk-regionen nær frontlinjene mot Russland som fikk nærkontakt med Penn og hans kamera-team. Forsvarets Forum skrev om Penns reise den gangen. Penn ligger ikke på latsiden ellers heller. 61-åringen har en rekke andre prosjekter på gang. Blant annet dukker han snart opp i Watergate-serien «Gaslit», en politisk thriller om Watergate-skandalen. Penn spiller justisminister John Mitchell, og Julia Roberts (54) spiller kona Martha Mitchell.


Kenneth Folåsen (21) skulle bli vaktkommandør i førstegangstjenesten. Istedenfor endte han med å søke sosialhjelp fra NAV – på grunn av uventet dimittering. BI-studenten Kenneth Folåsen (21) er én av over 30 unge flerkulturelle nordmenn som mener Forsvaret ødela starten på voksenlivet. Tidligere har VG omtalt Pardis Hafezinejad (19) og Daniel Øren (21), som begge sier de tapte studietid fordi de måtte vente på sikkerhetsklarering i over ett år. Flere forteller at de ventet i mange måneder, for å så bli avvist kort tid før de skulle inn i tjenesten. De sier de føler seg lurt og villedet av det norske forsvaret. Norsk-russiske Folåsen forteller at han fikk starte på førstegangstjenesten i januar 2020. Men ble kastet ut 38 dager senere, etter de likevel ikke kunne gi ham sikkerhetsklarering på grunn av hans familiebakgrunn fra Russland. Fra troppskommandør til dimittering – Jeg møtte opp som alle andre, og ble plassert ved Bardufoss. Jeg koste meg og var veldig motivert. Jeg fikk masse nye venner og likte alle utfordringene, sier Kenneth Folåsen, opprinnelig fra Grimstad. 21-åringen forteller at han tidlig fikk tildelt ansvar i leiren i Nord-Norge der han fikk tillit som troppskommandør. En slags mellomleder-posisjon mellom de ferskeste rekruttene i troppen og lederne. Men en måned inn i førstegangstjenesten ble han en dag stoppet og tatt til side av en løytnant. Våpenet blir øyeblikkelig konfiskert, og han ble ført til et bygg han aldri har vært i. – Jeg sto i et rom med folk jeg aldri hadde møtt før. Der fortalte de meg: You’re out. Sikkerhetsklareringen din er ikke godkjent. Folåsen fikk samtidig et brev om at det ikke var andre tilgjengelige stasjoner for ham i det norske forsvaret. 38 dager etter han først møtte opp på Gardermoen ble han, på fagspråket, dimittert. – Jeg begynte å gråte. Jeg fikk panikk, sier 21-åringen. Var åpen om sitt russiske statsborgerskap Folåsen har russisk mor og norsk far, og har statsborgerskap i begge land.  Han forteller at han under barndommen har reist til Russland et par ganger for å besøke slektninger, men sier han har ingen politiske bindinger til landet. Alt dette har han oppgitt til Forsvaret. – Jeg ga dem all informasjonen om meg og min familie sort på hvitt. Det er teit at de tar meg inn, da de visste såpass lenge før at jeg var halvt russisk.  – Jeg er dessuten pliktet til å stille til tjeneste når Forsvaret kaller meg inn, sier han. Han beskriver den siste tiden i Forsvaret som «svært usikker», fordi han ikke fikk vite når han skulle forlate leiren.  En kveld får han plutselig beskjed om at han må reise morgen etter. VG kjenner til flere lignende tilfeller av unge flerkulturelle som har fått sin påstartede førstegangstjeneste avbrutt på grunn av manglende sikkerhetsklarering. – Beklagelig Forsvaret har blitt forelagt situasjonen til Kenneth Folåsen. De skriver til VG at de ikke ønsker å kommentere Kenneths sak, men gir en generell kommentar. Forsvaret skriver at de har hatt et «stort fokus på utfordringene rundt sikkerhetsklarering», men at de ikke er i mål. – Først og fremst er det viktig fra Forsvarets side å påpeke at det er beklagelig at personell vi har inne til sesjon og tjeneste føler seg villedet og feilinformert. Dette er noe vi jobber kontinuerlig med for å forbedre, og for å hindre at det skjer i fremtiden, skriver pressetalsmann Vegard Norstad Finberg. I dag kan etnisk norske gjøre innrykk i militæret uten sikkerhetsklarering, så lenge de gjennomgår en autorisasjonssamtale ved oppmøte. Disse samtalene foregår ofte i grupper. Finberg opplyser at Forsvaret siden november 2020 har tatt grep for at tilsvarende tilfeller som det til Folåsen ikke skal skje igjen. For eksempel har de et mål om at alle vernepliktige skal sikkerhetsklareres før innrykk, også de med etnisk norsk bakgrunn


Alan Walker og hans manager Gunnar Greve blar opp millioner for en luksusvilla i hovedstaden. – Jeg kan bekrefte at vi har kjøpt Josefines gate 35 gjennom vårt felleseide eiendomsselskap WAG AS, skriver Gunnar Greve (39) i en sms til VG.  Aksjeselskapet er en villa i Oslo som han og popstjernen Alan Walker har bladd opp i overkant av 35 millioner for, ifølge VGs opplysninger.  Greve har ingen kommentar til kjøpesummen.  Boligen er på 679 kvadratmeter fordelt over tre etasjer og en kjeller, og ligger i et villastrøk i Homansbyen bak slottet i Oslo. Eiendommen ble bygget i 1874 og er registrert som bevaringsverdig på Byantikvarens gule liste. – Eiendommen skal nå totalrenoveres før den skal leies ut til selskaper i AW og MER systemet. Bruken blir både bolig, studio og kontorer for deler av virksomheten vår, sier Greve. Den tidligere «Idol»-dommeren har vært Walkers manager siden 2015. Det var dette året Walker hadde sitt gjennombrudd med sin debutsingel «Faded», og ble en av Norges mest populære artister på verdensbasis. Og siden den gang kan man trygt si at pengene har rullet inn for dem begge. Walker er en av Norges best betalte artister. Han er også blant de norske artistene som fikk mest offentlig støtte i 2020. I mars opplyste Walkers management at artisten skulle dele ut fem millioner kroner til bransjekolleger. Ifølge Dagens Næringsliv brukte Walker i 2017 13 millioner kroner på en funkisvilla og familiehytte i Bergen.  Våren 2019 kjøpte han seg en Ferrari 488 Spider, til en verdi av rundt tre millioner kroner. I februar kunne VG avsløre at han har skaffet seg en ny bil: En Lamborghini Urus, som er en av verdens raskeste SUV-er. Den tidligere «Idol»-dommeren Gunnar Greve kjøpte i 2019 en villa i Holmenkollen for 22.4 millioner.  Greve er manager i det norske musikkselskapet Mer Group, som nyter stor internasjonal suksess. Selskapet har blant annet datterselskapene Mer Recordings, Mer Management, Mer Studios og Mer Publishing. Mer Recordings AS omsatte alene for over 60 millioner kroner i 2020.  Luksusvillaen de to nå har kjøpt sammen i hovedstaden, føyer seg inn i rekken av samarbeid Walker og hans manager har gjort de siste årene.  Før jul stiftet de også aksjeselskapet Olaw sammen.  Kapital skrev at selskapet skal drive med utvikling, produksjon, markedsføring og salg av klesprodukter og annet tilbehør. Gunnar Greves Mer Group og Alan Walker AS eier halvparten av det nye selskapet hver.

Alan Walker og Gunnar Greve:  Skal ha bladd opp over 35 mill.


En seier for
fetteren i
Tengs-saken En frifinnelse
for Baneheia-
drapene. Nå gyver
han løs på
Orderud-saken. – Jeg har blitt kalt en råtten advokat   Lørdag formiddag står han i foajeen på Sundvolden hotel ved Hønefoss, invitert til Advokatforeningens høstseminar for forsvarsadvokater.  Han går mot lunsjsalen der flere av landets mest profilerte advokater sitter samlet, og snur i døra. – Det er for mange av dem, sier Arvid Sjødin.  – Jeg liker ikke forsvarsadvokater noe særlig.  En og annen advokat kommer bort og klapper ham på skuldra, gratulerer og tar en klem. Det har vært litt av en uke. Mandag var VG på Karmøy hos Jakob, onkelen til Birgitte Tengs.  Han er faren til han som alltid vil være kjent som «fetteren til Birgitte Tengs». Fetteren, som først tilsto drapet og så trakk det tilbake. I ettertid ble avhørsmetoden plukket fra hverandre, og fetteren ble frikjent.  Likevel ble han dømt til å betale familien erstatning. Så lenge ingen andre er funnet skyldig i drapet, har mistanken hengt på fetteren.  Arvid Sjødin har vært fetterens advokat siden 90-tallet, sammen med kollega Sigurd Klomsæt. Mandag kunne Jakob og familien til fetteren endelig se en ende på marerittet. En annen mann er nå tiltalt for drapet i 1995. Birgittes foreldre er forberedt på en rettsmaraton, uttalte bistandsadvokat Erik Lea til NTB. Fredag landet Arvid Sjødin på Oslo lufthavn og ble møtt av et pressekorps, som ville fotfølge ham de neste timene. Baneheia, en annen av Norges mest omtalte drapssaker, var på terskelen til å bli snudd på hodet. Riksadvokaten skulle komme med sin avgjørelse, og alle mediehusene ville sikre seg å være der når det skjedde.   Sjødin kjørte leiebil inn til ærverdige Bristol hotell i sentrum, med VG og TV2 som passasjerer. Mens han ventet på et smørbrød med roastbiff ringte Viggo Kristiansen selv.  – Om jeg har hørt noe? Nei. Jeg har ikke hørt noen ting, sa Sjødin inn i telefonen. – Jeg skal si fra med en gang jeg hører noe. – Jeg er ikke spent, vi vet jo hva avgjørelsen blir, sa han til VG. Han har stått ved Viggo Kristiansens side i 12 år, gjennom gjentatte forsøk på å få saken gjenopptatt. Den første runden ble startet av Sigurd Klomsæt i 2008, som hentet inn nye analyser av DNA-bevis før Arvid Sjødin tok over. Pårørende har offentlig bedt dem om å gi opp, og gi dem ro. De vil legge drapet på Lena Sløgedal Paulsen (10) og Stine Sofie Sørstrønen (8) bak seg.  – Det river i hjertet og det river opp arr som kanskje var litt helet fra før. Det er vondt. Det tar aldri slutt. Det setter meg veldig ut, sa Jostein Sørstrønen til NRK i 2020. Det har vært forferdelig til tider, vedgår forsvareren. Så har han fortsatt likevel. – Jeg er blitt kalt en råtten advokat, som driver med bedervet advokatmat og jeg har blitt skjelt ut i media, sier Sjødin. – Jeg er blitt kalt for en idiot som tar tak i sånne saker. Det er kollegaer som har kalt meg det.  Fire ganger har Viggo Kristiansen bedt Gjenopptakelseskommisjonen om å gjenåpne saken. Hver gang har de avvist begjæringen. To ganger har avvisningen blitt klaget på, og avvist igjen. Den femte gangen skulle bli Sjødins siste forsøk, han hadde tenkt å gi seg.  – Jeg har tenkt på at jeg skulle begynt å kjøre taxi igjen.  Da kommisjonen skulle stemme over begjæringen i fjor, skal det ha vært en vikar til stede. Saken ble bestemt gjenopptatt med én stemme i favør. – Den kommisjonen burde vært lagt ned, for den fungerer ikke, sier Arvid Sjødin. Det har kostet, rent faktisk. To ganger har han solgt huset sitt, sier han, for å få råd til å fortsette.  Advokater får ikke betalt av staten for å hjelpe en straffedømt med en gjenopptakelse

Kristiansens forsvarer:  Solgte huset for å kjempe videre


Lederen av Møre og Romsdal KrF mener Kjell Ingolf Ropstad ikke har gjort noe galt. Hun langer ut mot Aftenposten – og kaller det hele «en heksejakt». Fredag morgen avslørte Aftenposten at KrF-leder Kjell Ingolf Ropstad unngikk å betale skatt på statsrådsboligen ved å oppgi at han hadde boutgifter til foreldrenes hus. – Jeg avtalte med mine foreldre at jeg skulle dekke faste utgifter for dem, fordi jeg da ville falle inn under skattefritaket. Det var en dårlig vurdering, sier Ropstad til avisen. Tidligere har avisen avslørt at Ropstad var folkeregistrert på gutterommet til foreldrene, og på den måten fikk gratis pendlerbolig fra Stortinget. Nå rykker sentralstyremedlem og fylkesleder Randi Walderhaug Frisvoll ut med et varmt forsvar for KrF-lederen, som hun mener ikke har gjort noe galt. Samtidig langer hun ut mot Aftenposten. – Har ikke gjort noe galt – Han var i en gråsonesituasjon. Han var hele tiden i kontakt med Statsministerens kontor og fulgte de rådene han fikk der. Det er en veldig lei situasjon, men slik jeg ser det har han fulgt de rådene han har fått, sier Frisvoll om fredagens Aftenposten-avsløring. – Så han har ikke gjort noe galt, slik du ser det? – Nei. – Noen ville ha kalt dette aktiv skatteunndragelse. Hva kaller du det? – Sånn som jeg leser saken, har han hatt dialog med SMK hele veien og fulgt de rådene han har fått. Så ble de rådene litt forskjellig, slik at SMK tok kontakt med Skatteetaten og fikk kontrabeskjed når det gjaldt utgifter han hadde tenkt til å betale. Jeg synes det er en vanskelig sak. Det er et uklart regelverk, sier Frisvoll. – En heksejakt – Hva tenker du om at dere får denne saken nå, rett etter valgnederlaget hvor KrF havnet under sperregrensen? – Jeg føler at dette er en heksejakt. Han meldte flytting i fjor. Hvorfor kom ikke den saken i fjor? Det virker som det er nøye planlagt å legge frem denne saken før valget for å ødelegge for KrF. Aftenpostens første avsløring om at Ropstad fikk gratis pendlerbolig siden han var folkeregistrert på gutterommet, ble publisert 5. september - åtte dager før stortingsvalget. – Har du noe grunnlag for å si at det er en heksejakt? – Han meldte flytting i fjor. Hvorfor ventet Aftenposten med å ta saken siste uken før valget? Jeg regner med at dette er noe både Aftenposten og andre visste om lenge. Det er merkelig, sier Frisvoll. – Tror du denne saken var medvirkende til at KrF havnet under sperregrensen? – Det kan ha vært det. Media har en viktig rolle som den fjerde statsmakt, og har et ansvar for å avdekke sannheter og unndragelse av skatt. Men det er søkt at dette kom en uke før valget. Det synes jeg var veldig merkelig. Aftenposten avviser påstanden Aftenpostens nyhetsredaktør Tone Tveøy Strøm-Gundersen reagerer på Frisvolls uttalelser om avisen. – Jeg vil avvise fullstendig at vi legger noen planer for når vi skal publisere. Det vi har gjort i denne saken er å jobbe med den med ordinære journalistiske metoder. Straks vi var ferdig jobbet med saken, så publiserte vi, sier Strøm-Gundersen til VG. Hun legger til at avisen ikke har tatt hensyn til at det var i forkant av et valg, men har gjort det som er forpliktelsen overfor leserne: Å jobbe grundig og metodisk med journalistikken. – Påstanden om at dette var en heksejakt eller at hun regner med at vi visste om dette lenge, kan vi avvise. – Full tillit Frisvoll understreker at hun har full tillit til egen partileder, til tross for avsløringene. – Han sier selv at han vil betale tilbake det han rettmessig skulle ha betalt i skatt. Slik jeg oppfatter det, baserer det seg på misforståelse og feilinformasjon. Jeg har full tillit til Kjell Ingolf Ropstad, sier Frisvoll. – Har mine tanker Trondheim KrFs gruppeleder Geirmund Lykke er ordknapp om dagens nye avsløring om Ropstad. – Jeg har mine tanker, men vil ikke bringe dem til et større publikum


Sharon Stone (63) har skrevet bok om sine mange oppturer og nedturer. Nå røper hun bakgrunnen for den berømte scenen fra 1992. «Basic Instinct», der Sharon Stone dampet opp lerretet med Michael Douglas, skapte bølger da den kom for snart 30 år siden. Ikke minst fikk den erotiske thrilleren mye oppmerksomhet på grunn av innslaget der en påkledd Stone under et politiavhør sprer bena og i et kort glimt avslører at hun ikke har truse på. I boken «The Beauty of Living Twice» bretter Stone ut mange pikante detaljer fra innspillingen. Blant annet hevder hun at hun ble lurt til å kaste undertøyet. Filmstjernen skal nemlig ha fått beskjed om at hennes edle deler ikke ville bli synlig for publikum. Da hun senere, sammen med agenter og advokater skulle se det ferdige resultatet, fikk hun seg dermed en overraskelse. «Da så jeg vagina-scenen min for første gang. Det var lenge etter at jeg var blitt fortalt: «Vi kan ikke se noe, men det er viktig at du fjerner trusa fordi det hvite reflekterer lyset, og på den måten ser man at du har truse på»», skriver Stone ifølge Vanity Fair, som har fått utdrag av boken. 63-åringen skriver videre at mange opp gjennom årene har ment mye om den aktuelle scenen. «Men siden det er jeg som eier vaginaen, så forbeholder jeg meg retten til å påstå at alle andre meninger er bullshit. Det var meg og mitt underliv der oppe». Stone hevder i boken at hun ble så sint at hun fiket til regissør Paul Verhoven, og at hun koblet inn kjendisadvokaten Marty Singer for å stoppe filmen. Hun skal nemlig ha blitt forsikret fra juridisk hold at det var ulovlig å filme opp under kjolen hennes på denne måten. Regissøren skal imidlertid ha nektet å føye seg. Stone skriver at hun fikk høre at hun som skuespiller ikke hadde noen bestemmelsesrett. Selv om hun aldri lot seg overbevise om at hun faktisk måtte akseptere det som hadde skjedd, valgte Stone til slutt å trekke klagen. Resten er filmhistorie. «Hvorfor jeg gjorde det? Fordi det var riktig for filmen og for rollen. Og til syvende og sist – jeg hadde stilt opp», skriver hun ifølge Vanity Fair. «Basic Instinct», ble Stones store gjennombrudd. Det veide også tungt på vektskålen at regissøren ga henne denne sjansen da andre i bransjen angivelig ikke trodde på henne. Også i oppfølgeren i 2006, «Basic Instinct 2: Risk Addiction», spilte Stone rollen som den forførende drapskvinnen Catherine Tramell, til tross for at hun hadde lovet «aldri mer».  Også her var det så mange dristige scener at mye måtte kuttes, og filmen fikk aldersgrense 17 år. Filmen endte dessuten i flopp – noe som var en sterk kontrast til forgjengeren. «Basic Instinct» spilte inn over tre milliarder kroner i sin tid. «Ingen trusekanter, men heller ingen spenning», mente anmelderen i The Seattle Times  om oppfølgeren.

Ble lurt til å kaste trusa i «Basic Instinct»


Myanmars leder og fredsprisvinner Aung San Suu Kyi, landets president Win Myint og flere regjeringsmedlemmer er pågrepet. Hæren bekrefter at de har tatt over makten i landet - og sier det skal holdes frie valg. Væpnede militære styrker sperrer mandag alle veier inn til parlamentet. Helikoptre kontrollerer luftrommet og gatene ser ut til å være tomme. Nattens militærkuppet preger gatene i Myanmars hovedstad Naypyidaw. Det var i  dag ventet at landets nye nasjonalforsamling skulle tre sammen for første gang etter at NLD vant valget 8. november med stor margin, men i stedet melder hæren at de har tatt makten i landet.  – Vi har hørt at presidenten og landets leder er blitt pågrepet i Naypyidaw og at de ble fraktet bort av hæren, sier talsmann for partiet National League for Democracy (NLD) Myo Nyunt. Omtrent klokken 11.20 norsk tid sier militæret i Myanmar at det skal holdes et fritt, demokratisk valg og at makten skal gis til valgets vinner, ifølge Reuters. – Helhjertet protestere Regjeringssjef Aung San Suu Kyi ber ifølge NLD landets innbyggere om å ikke akseptere kuppet og oppfordrer til protester.  «Handlingene til militæret er handlinger som tar landet tilbake til diktatur», heter det i en uttalelse fra partiet i hennes navn, skriver Reuters.  «Jeg ber folk om å ikke akseptere dette, om å svare og helhjertet protestere mot dette militærkuppet», heter det videre.  Ifølge NLD var uttalelsen klargjort i forkant av kuppet.  Pågripelsene skjedde tidlig mandag morgen lokal tid.  – Med situasjonen som vi ser utspiller seg nå, må vi anta at hæren gjennomfører et kupp, legger han til. Til Reuters fortalte Myo Nyunt at han selv forventet å bli pågrepet, men kom med følgende oppfordring til folket: – Ikke gjør noe forhastet, jeg vil at alle oppfører seg i henhold til loven, sa han til Reuters tidlig mandag. Nyhetsbyrået har ikke klart å komme i kontakt med Nyunt etter dette. Timer senere opplyser hæren at de har overtatt makten, og at Min Aung Hlaing er landets nye fungerende leder, skriver nyhetsbyrået Reuters. Hæren har også erklært unntakstilstand i landet i ett år. Offentliggjøringen ble gjort via TV-kanalen hæren selv eier. – Jeg har en følelse av at ingen vil klare å kontrollere hva som vil skje videre. Myanmar er et land fullt av våpen, med dype splittelser på tvers av etniske og religiøse linjer og millioner klarer knapt mat til seg selv, sier historiker og forfatter Thant Myint-U, ifølge Reuters. Mobilnett stengt I 09-tiden mandag opplyser Telenor til VG deler av mobilnettverket i landet er nede og at situasjonen fortsatt er uavklart.  – Telenor Group er svært bekymret for situasjonen i Myanmar, sier Telenors kommunikasjonsdirektør Cathrine Stang Lund til Dagens Næringsliv. Telenor gikk tungt inn i Myanmar da Aung San Suu Kyi ble løslatt fra husarrest og militærjuntaen åpnet for valg. I dag er Telenor blant de største utenlandske investorene i Myanmar, skriver avisen. Telenor Myanmar har en markedsandel på rundt 35 prosent i landet. – Vår hovedprioritet er å sørge for at ansatte i Telenor Myanmar er trygge, opplyser komminikasjonssjef i Telenor Group Hanne Knudsen til VG.  Uro etter valget De siste ukene har landets mektige militære påstått at valget var preget av omfattende fusk, og landets mektigste person, hærsjef Min Aung Hlaing, utelukket ikke muligheten for at hæren kan ta makten.  Ifølge nyhetsbyrået AP har de ikke klart å legge frem beviser for valgfusk. Lørdag forsikret hæren at den skulle love å overholde grunnloven, og avviste påstander om et mulig militærkupp. Partiet til Suu Kyi tok en klar seier i valget med hele 396 av de 476 setene i parlamentets to hus. Suu Kyi, som vant Nobels fredspris i 1991, kom til makten etter valget i 2015 etter sin lange kamp for demokrati i landet. Militæret har styrt Myanmar, som tidligere het Burma, i rundt 50 år, før de i 2010 startet overgangen til demokrati


En savnet kvinne ble funnet død i et solarium seks dager etter at hun ble meldt savnet i Larvik. Kvinnen ble meldt savnet 18. februar. Hun ble funnet død seks dager senere. Det var Østlands-Posten som omtalte saken først. Kvinnen ble funnet død inne på et låst solarierom ved solstudioet Brun og Blid i Larvik. Ifølge fungerende krimsjef ved Larvik politistasjon, Cathrine Lund, skal det være snakk om et selvdrap. Politiet har avsluttet etterforskning av saken. Kvinnen skal ha vært i midten av 20-årene. Politiet har sett overvåkningsbilder av at kvinnen gikk inn på solarierommet, opplyser lund overfor VG. Det var en tekniker som skulle utføre vedlikehold i solstudioet som fant den avdøde kvinnen, skriver Østlands-Posten. Daglig leder av solstudioet, Asle Eikeland, sier overfor VG at det dreier seg om et problem rundt forståelsen av en låst dør i studioet som utgjør bakgrunnen for at kvinnen ikke ble funnet tidligere. Rengjøringspersonell vasker studioet hver dag, forteller Eikeland.  Han kaller hendelsen tragisk. – Det er tragisk for de pårørende, sier han til VG. – Dette er en veldig tragisk svikt. Jeg har vært i bransjen siden 1984, og jeg har aldri opplevd dette før, legger han til. Den daglige lederen forklarer at rengjøringspersonell enten skal bli informert om hvorfor en dør i studioet er låst, eller så skal firmaet rutinemessig kontaktes.  Eikeland understreker at rengjøringsfirmaet gjør en god jobb. – Vi oppfatter at vaskebyrået som jobber hos oss gjør en fantastisk jobb. Det blir vasket minimum en gang per dag, som er bransjestandard. Her har det vært et problem rundt forståelsen av en låst dør, sier han. Eikeland forteller at politiet i Larvik har gitt beskjed om at det ikke var noe personell knyttet til solariet kunne gjort for å forhindre hendelsen. Cathrine Lund ved Larvik politidistrikt bekrefter dette. Det har ikke lykkes VG å komme i kontakt med renholdsfirmaet som vasker ved Brun og Blid i Larvik. Daglig leder i selskapet sier til Østlands-Posten at renholderen som vasker ved solstudioet ble opprørt da hun ble kjent med hendelsen. – Da hadde hun allerede bestemt seg for at hun ikke kunne vaske der mer, og det respekterer vi, selv om hun ikke kunne ha reddet livet til kvinnen, sier daglig leder til avisen.  Fungerende krimsjef ved Larvik politidistrikt, Cathrine Lund, bekrefter at de pårørende er informert om at VG omtaler saken.

Ung kvinne lå død i solstudio i seks dager


MÜNCHEN (VG) Amalie Iuel (28) vedgår at hun fikk sjokk da hun for noen dager siden ble vitne til kjæresten Aksel Lund Svindals voldsomme krasj i rallycross-VM.   – Jeg satt og så det på streamen (sending over videolink), og sendte egentlig en video til ham på Snapchat når jeg så den. Den sluttet veldig abrupt, så jeg fikk et lite sjokk.  – Men samtidig så jeg at han var veldig rask ut av bilen og viste at det gikk fint. Det roet nervene litt. Jeg tror bare han ble litt forslått, og det kjenner jeg at jeg er ganske glad for, svarer Amalie Iuel på spørsmål om hun ble bekymret da hun fikk vite om bilkrasjen til samboeren Aksel Lund Svindal (39).  Det skjedde sist søndag under alpinkongens rallycrossdebut  i VM-runden på Lånkebanen ved Hell i Trøndelag, i hans siste av rundens mange løp. Amalie Iuel så alle, og bemerker at han kjørte bedre og bedre - før det «plutselig sa bang». Da var Amalie Iuel allerede på plass i München for å delta i friidretts-EM. Torsdag klokken 11.55 løper hun semifinale på 400 meter hekk  på Olympiastadion, med håp og mål om å gjenta suksessen fra europamesterskapet på Olympiastadion i Amsterdam for seks år siden. Da ble hun i EM-debuten - i likhet med Karsten Warholm - nummer seks i finalen.  På Olympiastadion i Berlin for fire år siden klarte hun ikke å ta seg til EM-finalen på langhekken. – Jeg tok en titt på statistikken og så at nivået var ganske mye lavere «back in the days», svarer hun på spørsmål om hun føler hun nå må leve opp til prestasjonen og plasseringen i 2016-EM. Hun forteller at tiden 55,32 sekunder holdt til medalje for fire år siden. EM-gullmedaljen ble vunnet med 55,12 i 2016 (Iuels finaletid 56,24). Amalie Iuel satte personlig og norsk rekord med 54,72 under friidretts-VM i Doha for tre år siden. Den personlige rekorden senket hun til 54,70 under VM i Eugene forrige måned, rett etter at Line Kloster (32) hadde slettet Iuels norske rekord fra 2019 med tiden 53,91 i Sveits. Det er årets nest beste tid oppnådd av en europeer. Kun Nederlands Femke Bol (22), som vant VM-sølv i Eugene bak verdensrekordholder (50,68) Sydney McLaughlin, er bedre med 52,27 sekunder.  – Nivået har endret seg mye siden sist. Selv om jeg er blitt raskere, har motstanderne mine blitt det også. Det har vært et paradigmeskifte på 400 meter hekk, for menn og kvinner. Det løpes på en helt annen måte. Karsten (Warholm) er mye av grunnen til det, hvordan han løper og løser løpet, sier Amalie Iuel. – Hvordan takler du plutselig å ha blitt nummer to i Norge? – Jeg vil først og fremst si at det Line (Kloster) leverte i La Chaux-de-Fonds (53,91) var utrolig imponerende. Nå er hun plutselig medaljekandidat i EM. Det ville være ekstremt gøy hvis en nordmann klarte å ta medalje på 400 meter hekk for kvinner. Vi har ikke gjort det før, svarer Amalie Iuel. – Jeg har mistet den norske rekorden. Men det er fint at vi pusher hverandre og prøver å ta hverandre til nye høyder, tilføyer hun. Amalie Iuel innrømmer også at det kan være godt å legge press på enn annen også. Det har stort sett ligget på henne siden hun debuterte i et internasjonalt seniormesterskap for Norge, i Beijing-VM 2015. – Det er kanskje litt deilig, det. Å fordele det, sier hun.

Kjæresten krasjet:  - Fikk et lite sjokk


STAVANGER (VG/E24) Bellona-leder Frederic Hauge og forlegger Erling Kagge var blant de få utvalgte som fikk møte vennen Elon Musk på to (tre) mannshånd mandag. Egentlig var det fire, fordi Musks nære venn, Christian Eidem, også var med. Han er den av de tre som kjenner Musk best. – Vi studerte sammen ved Wharton, ved Universitetet i Pennsylvania, og skrev hovedoppgave sammen, sier Eidem. – Om hva? – Om virtuell søkemotor, www, som skulle være allment kjent for alle. Dessverre ble det Google som kom først, sier Eidem. – Greide å fikse noen øl Mandag ettermiddag sto pressen på utsiden og ventet i timevis på at verdens rikeste mann skulle komme ut etter åpningen av oljemessen i Stavanger. Men Musk kom ikke. Han hadde et par møter med noen få utvalgte folk han hadde plukket ut. Tre av dem var det odde trekløveret Hauge, Kagge og Eidem. De ble invitert til Musks hotellrom i 6. etasje ved Clarion Hotel Energy i Stavanger, som ligger helt inn til det gigantiske messeområdet utenfor Stavanger sentrum. Da var klokken 16.30. De kom ned igjen to timer senere, leende. – Vi greide å fikse noe øl, så det var veldig hyggelig. Vi pratet mest skit, om fotball og andre guttegreier, sier Hauge. Under dekk med Musk Hauge har kjent Musk i mange år. Han var en av dem som i Teslas fødsel så potensialet i den amerikanske elbilen. Hauge sikret seg den første Tesla Roadster som kom til Europa. Han har siden stått selskapet nært og fått et godt forhold til Musk.  Da Musk var til stede under oljemessen i 2014, tilbrakte Musk en hel kveld under dekk på seilbåten til Bellona, sammen med Hauge. Eventyreren og forleggeren Erling Kagge forteller at han ble kjent med Musk for 12 år siden. – Det var på en ferie i Karibia. Vi ble gode venner og siden har vi hatt kontakt. Vi som har blitt litt kjent med ham, vet at han er en helt vanlig person, som er hyggelig og morsom. Og så er Elon det vi ikke er, et geni, sier Kagge. Verdensledende i tre markeder Elon Musk har gjort noe få andre har greid: Å være verdensledende innen tre globale markeder: Med Tesla har han tatt lederposisjon i utviklingen av elbiler, han var grunnlegger av betalingstjenesten Paypal, og via sitt SpaceX-satsing har han revolusjonert verdens romindustri. Da han var på sitt mest ville knyttet til å få SpaceX opp å stå, kombinert med store kostnader knyttet til Tesla, var han på konkursens rand. Det er ikke mange år siden. I dag er han verdens rikeste mann, med en anslått formue på 2400 milliarder kroner, altså en fjerdedel av det norske oljefondet og mer penger enn et norsk statsbudsjett. Snek seg ut bakveien Han er så rik at han kan kjøpe det meste, inkludert Twitter, som han fortsatt er i juridisk feide om med hensyn til oppkjøp. – Dere diskuterte dog klima? – Dette var stort sett bare alvor og gøy, hvor vi pratet om alt mellom himmel og jord, sier Kagge. – Det er sjelden det begrepet er mer treffende, sier Hauge. – Du oppdaterte ham på batterisatsingen deres i Arendal? – Han kan batteri ekstremt mye bedre enn meg og får tusenvis av innspill om den teknologien. Men han var interessert og det er få andre jeg synes det er mer interessant å diskutere batterikjemi med, smiler Bellona-lederen. Pressen som hadde stått på utsiden av hotellet siden tidlig i ettermiddag, ble lurt av Musk. De fikk ingen kommentar etter møtet. Litt før 1930 snek han seg ut bakveien. Ferden går etter hvert tilbake til USA, hvor Eidem og Musk skal på Burning Man-festivalen sammen. Se!  «Musk hyller Støre: – Spot on»:


Det var 41 år gamle Anette Michelle Schrøder som omkom i den tragiske fallulykken på E6 rett nord for Strömstad tirsdag denne uken. Det skriver Halden Arbeiderblad, i samråd med politiet og familien. – Det er ikke til å fatte, ikke til å tro, sier faren hennes, Pål Odvar Schrøder, til avisen. Ulykken skjedde da 41-åringen som kjørte nordover forsøkte å hjelpe en bilist i samme retning på E6. Men mellom veibanene, cirka 30 meter over bakken, er det et gap som er om lag 50 cm bredt.  Der falt Schrøder ned. – Det var så typisk Anette, hun ville bare alle så godt. Vi er blitt fortalt at flere andre bilister kjørte videre, men selvsagt stoppet Anette. Hun ville jo bare hjelpe til, sier faren hennes. Les mer: Politiet: – Tragisk ulykke VG har vært i kontakt med avdødes bror Pål Jørgen som gir tillatelse til at vi kan bruke bildet av Anette Michelle. – Familien er i bunnløs sorg, sier han til VG. Uklart hendelsesforløp Det har ikke lyktes VG å komme i kontakt med politiet i Uddevalla, som etterforsker tragedien. Derfor er det lite informasjon om ulykken. I de første opplysningene fra politiet onsdag kom det frem at bilen som hadde motorstopp og Anette Michelle Schrøders bil kom i motsatt retning og at Schrøder skal ha klatret over et gjerde for å bistå den andre kvinnen. VG har snakket med avdødes bror Pål Jørgen Schrøder og far Pål Odvar Schrøder. Dette er hendelsesforløpet slik de ha fått det gjengitt av svenske tjenestepersoner som kom til stedet:   Begge bilene kom sørfra, i samme retning. Den ene er stanset i det høyre kjørefeltet på motorveibroen, som følge av at panseret er blåst opp. Anette kjører inn foran denne bilen, stanser og tar på seg refleksvest. Etter alt å dømme går hun ut for å hjelpe den andre kvinnen. På et tidspunkt skal de to kvinnene ha gått over de to nordgående kjørefeltene til midtdeleren på venstre side. Det skal ikke være belysning på broen og det var veldig mørkt da ulykken skjedde. Hva som skjer videre og som fører til at Anette faller fra broen er fortsatt uklart.   – En solstråle Anette Michelle Schrøder har i mange år vært spesialpedagog og lærer ved Låby skole i Halden, som har 260 elever fra første til syvende klasse. – Hun har vært en solstråle, sier rektor Solveig Ringsell Martinsen til VG. Hun forteller at avdøde lenge har jobbet med tidlig innsats på lavere trinn, som betyr at de aller fleste elevene har vært innom henne. – Hun var opptatt av å vite navnet på alle. Når hun hadde inspeksjon kunne hun gå rundt og snakke med alle. Hun så virkelig elevene, sier Martinsen. Dødsbudskapet ble spredt på skolen onsdag. – Det var en tung dag som preget alle. Det har vært veldig mye sorg. Helt spontant begynte elevene å skrive og lage hilsener til henne, sier rektor. Hilsener vil bli overlevert familien under minnestunden i gymsalen fredag. Da vil minneord bli fremført, lys bli tent, sanger sunget. – Hun var kanskje noe av det snilleste vi noen gang har møtt. Hun ville alltid det beste for andre, fant alltid noe godt selv i de tyngste stundene, sier Martinsen. Hun sier at den avdøde kollegaen alltid var positiv. – Det som særlig kjennetegner henne, er hennes omsorg og ikke minst at hun ville være til nytte og hjelp for andre, sier rektoren på Låby. Ulykken skjedde trolig da Schrøder skulle bistå en annen bilist i nød på motorveien. – Det er tragisk, men veldig typisk henne. Hun gikk ikke forbi noen som trengte hjelp, var der med en gang, ville alltid hjelpe, sier Solveig Ringsell Martinsen. VG retter: I de første opplysningene fra svensk politi onsdag kom det frem at bilen som den eldre kvinnen kjørte og Anette Michelle Schrøders bil kom i motsatte kjøreretninger og VG skrev dette i sin første sak om ulykken. I en senere sak skrev vi at de to bilene som var involvert sto etter hverandre i høyre kjørefelt

Døde i fallulykke på E6:  - Ikke til å tro


Prisene på leiligheter og eneboliger i Sverige har falt henholdsvis 14 og 15 prosent siden pristoppen ble satt i mars/april. Det viser ferske tall fra Svensk Mäklarstatistik.  Året ble avsluttet i moll: i desember falt verdien på leiligheter med én prosent, og eneboliger med tre. I de sentrale delene av Stockholm og Malmö sank prisene én prosent mens prisene i Stor-Göteborg og sentrale Göteborg var ned to prosent. – Prisene på leiligheter i riket ligger nå på samme nivå som i januar 2020 mens eneboliger ligger 12 prosent over prisene som var da. Men tar vi hensyn til inflasjonen så er de reelle prisene enda lavere, heter det i pressemeldingen fra Svensk Mäklarstatistik. Antallet salg var betydelig lavere i fjor sammenlignet med rekordårene 2020 og 2021. – Sammenligner vi med 2019, som ansees å være et normalår, var antallet solgte leiligheter tre prosent færre, sier Hans Flink, utviklingssjef ved Svensk Mäklarstatistik. I Norge steg boligprisene steg 1,5 prosent totalt i 2022 selv om de falt i høstmånedene. I det svenske boligmarkedet har det stormet mye kraftigere.  – Det har vært et utfordrende år for både selgere og eiendomsmeglere. Desember er normalt en svak måned i boligmarkedet som avsluttet dette året i moll med fallende priser i alle markeder. Sett over tre måneder er derimot leilighetsprisene i Stor-Stockholm uforandret, sier Jonas Rosén, sjef i Mäklarsamfundet.


DUBLIN (VG) Leo Skiri Østigård har nesten ikke ord for hvor stort det er at Martin Ødegaard er kaptein på Arsenal og ramser opp egenskapene som gjør Ødegaard unik.  Martin Ødegaard slo begge de målgivende pasningene da Norge slo Irland 2–1 på Aviva Stadium torsdag. Østigård stanget inn det første på corner.  – Jeg tror ikke helt det norske folk skjønner hvor stort det er å ha en norsk kaptein for laget som leder Premier League om dagen, sier Østigård til VG etter kampen.  Han spiller for serieleder Napoli i Italia, men er selv Arsenal-fan.  – Så det er fantastisk å følge med, sier 22-åringen.  Arsenal er fem poeng foran nummer to, Manchester City, etter 14 kamper.  Med Erling Braut Haaland ute med skade er Ødegaard den eneste superstjernen på det norske laget, og den norske kapteinen overrasket irske journalister stort da han svarte på deres spørsmål i flere minutter etter landskampen.  – Wow, sa journalistene seg imellom og smilte bredt. Østigård er ikke overrasket.  – Martin er en utrolig bra fyr. Han har en evne til å gjøre mange trygge, og det er viktig i et lag. Han tar ansvar på banen, sier Østigård til VG før han gjentar:  – Fyren er 23 år og kaptein for laget som leder Premier League og landslaget. Det er ellevilt. Det er vel niende året til Martin på landslaget, det er ganske utrolig når du er 23 år. Han har vært gjennom mye og tar en større og større rolle, han vokser på den. Han er en fantastisk god kaptein.  Ødegaard scoret begge målene da Arsenal slo Wolverhampton midt i november:  12. mars 2021 bestemte Ståle Solbakken at Ødegaard var den nye landslagskapteinen. 30 juli i år ga Mikel Arteta 23-åringen den samme rollen i Arsenal.  – Jeg er blitt tryggere i rollen og fått mer erfaring. Jeg er litt eldre og litt klokere forhåpentligvis, sier Ødegaard til VG og ler.  I januar er det åtte år siden Real Madrid hentet Ødegaard fra Strømsgodset. Veien har gått via nederlandsk fotball til å være lederstjerne på Arsenal. Søndag leder han Norge mot Finland på Ullevaal, også den kampen blir uten en skadet Haaland.  Norges kaptein har spilt 46 landskamper og scoret to mål. Statistikken i Arsenal er 14 mål på 63 kamper i Premier League.  – Jeg har vokst med rollen og klarer å ta den bedre og bedre, jeg føler det går fint. Jeg trives, sier Ødegaard om kaptein-rollen.  Landslagstrener Ståle Solbakken mener 23-åringen har hatt en fin utvikling som kaptein og spiller.  – De forventningene som var til ham da han gikk til Real Madrid var helt crazy og umulig å innfri. Han har vokst på og utenfor banen, han er en veldig naturlig kaptein i vårt lag. Og han er også kaptein for det beste laget i Premier League, så det taler for seg selv, sier Solbakken til VG.  – Hvordan vil du beskrive Ødegaard?  – Det du ser er sånn han er, still og rolig, når han sier noe så lytter alle. Han har et godt forballhode. Han kommer med taktiske innspill, han er litt min forlengede arm. Han er en fornuftig kar utenfor banen. Han er ung, men han har levd et langt liv i voksenfotballen, sier Solbakken.


Det planlagte musikkshowet til Heidi Ruud Ellingsen (36) og Kåre Conradi (50) i Oslo er avlyst. Det bekrefter arrangør Tor Arne Ranghus til VG. «Det er med tungt hjerte vi dessverre må avlyse forestillingen «The Big Band Show» høsten 2022», skriver han i en e-post. Ranghus forklarer at beslutningen skyldes sviktende billettsalg. «Vi ser tydelig at den voksne delen av befolkningen kvier seg for å kjøpe billetter nå etter pandemien. Vi er veldig lei oss for å måtte gå til dette skrittet! «, skriver han videre. Ranghus, som driver scenearrangøren Taran, sier at han hadde håpet at dette skulle gå bedre. «Vi lover å gjenoppta forestillingen på et senere tidspunkt hvis mulighetene byr seg», runder han av med. Alle som har kjøpt billetter får refundert pengene. VG er blitt kontaktet av skuffede billettkjøpere som nå har fått beskjed om at Chat Noir-oppsetningen, som skulle ha premiere 7. september, ikke blir noe av. Ellingsen og Conradi jobbet første gang sammen etter at førstnevnte i 2007 vant NRK-konkurransen «Drømmerollen», der premien var å få spille mot nettopp Conradi i musikaloppsetningen «Singin' in the Rain». Siden har Ellingsen slått seg stort opp som både skuespiller og artist. I «The Big Band Show», som har reklamert med billettsalg helt frem til i dag, skulle de to altså figurere sammen igjen. Tilbakeblikk på deres første samarbeid for 14 år siden:


MANCHESTER (VG) Nærmest alt Erling Braut Haaland foretar seg i sitt nye liv i England kommer til å bli diskutert, ifølge 22-åringens nye lagkamerater.  Forrige sommer kjøpte Manchester City den engelske landslagsspilleren Jack Grealish fra Aston Villa for nesten 1,2 milliarder kroner.  26-åringens karriere har vært fulgt av kontroversielle episoder som har blitt omtalt og debattert av klubbledere, supportere og eksperter. Senest i sommer fikk Grealish kritikk for å ha brukt deler av ferien til å feste i Las Vegas og på den spanske ferieøya Ibiza. I forbindelse med oppkjøringen til den kommende Premier League-sesongen pratet Haalands nye lagkamerat med VG og andre medier til stede på treningsleiren i USA.  Grealish mener nordmannen må være forberedt på at livet hans vil bli omdiskutert som stjerne i en av verdens største klubber.  Han betegner det som en uunngåelig skjebne Haaland må leve med. – Folk vil egentlig ikke se at du trener hardt etter en sesong. De vil se alt det kontroversielle. Man må bare le av det, må man ikke? Dere må fortelle meg hvorfor det er sånn. Jeg har forsøkt å bli vant til det. Det var vanskelig i starten av karrieren min. Andre vil oppleve det samme. Erling vil også oppleve det, sier Manchester City-profilen. Grealish og Haaland har umiddelbart fått god kjemi, noe VG bevitnet mot Bayern München: Grealish har flere ganger tidligere i karrieren blitt irettesatt – blant annet for festing. Det skjedde også som Manchester City-spiller rundt juletider i fjor. Da ble venstrekanten og lagkamerat Phil Foden (22) ekskludert fra kamptroppen av trener Pep Guardiola (51). – Jeg følger nøye med på oppførselen (til spillerne) både på og utenfor banen. Når oppførselen utenfor banen ikke er ordentlig, vil de ikke spille. De må være fokuserte hele tiden, har Guardiola advart overfor BBC. Grealish mener på sin side at han får mer kritikk enn andre. – Jeg koste meg selvfølgelig på ferie etter at vi vant ligaen. Men jeg har sett massevis av andre spillere dra til Ibiza og Las Vegas, men ingen av dem fikk i nærheten av den samme reaksjonen som jeg gjorde. – Jeg var også bortreist med kjæresten min og jobbet hardt for å være i form. Jeg fikk faktisk høre det mye av guttene på laget, at jeg la ut så mange treningsbilder på Instagram. Men når jeg gjør noe, om det er festing eller hva som helst, blir det diskutert oftere enn det andre opplever. Les også: Van Dijk til VG etter Haalands ankomst: – Vil gjøre livet til forsvarere horribelt Haaland har allerede opplevd å bli snikfotografert under en shoppingtur for deretter å se omstridte The Sun publisere bildet og hele innholdet i handlevognen i avisen.  Grealish omtaler spissen som en herlig fyr, som må være forberedt på realitetene i den engelske kulturen.  – Det vil være store forventninger til ham. Det er en del av det. Nå til dags er det noe du må håndtere. Hvis han bommer på en sjanse, vil folk alltid ha noe å si om det. – Er nøkkelen å fortsette å smile? – Du må jo bare gjøre det. Ikke sant? Det er noe Haaland støtter. Jærbuens hovedmål med å spille fotball, er «å ha det kjekt». – Vi har god kjemi, og jeg liker «viben» rundt ham. Det kommer til å bli moro, sier Haaland om samspillet med Grealish. Les også: Guardiola forsvarer Haaland Høyre back Kyle Walker har bidratt til å vinne samtlige av Manchester Citys fire Premier League-titler de fem siste årene. Den 31 år gamle landslagsspilleren har en lang karriere bak seg i søkelyset.  – Det er vanskelig. Vi opplever alle ting i privatlivene våre som blir forstyrret. Vi må prøve å sørge for at vi er rollemodeller. Ikke bare på banen når kameraene er på oss, men også utenfor. Det er viktig at vi setter gode eksempler for måten vi oppfører oss på, sier Walker til VG på spørsmål om hvordan det er å leve som Premier League-stjerne med alt det innebærer


Donald Trumps forretningsimperium har i over ti år levert tall man ikke kan stole på, hevder ekspresidentens regnskapsbyrå. Nå trekker de seg fra samarbeidet, skriver CNN. Årsaken skal være «en ikke-fravikelig interessekonflikt», hevder regnskaps- og revisjonsfirmaet Mazar. – Vi har kommet til denne konklusjonen delvis basert på opplysninger fra statsadvokaten i New York 18. januar 2022, delvis vår egen etterforskning og informasjon vi har fått fra interne og eksterne kilder, skriver Mazar i en uttalelse. Selv om selskapet ikke har konkludert på detaljnivå, understreker de at det de har kjennskap til gjør at Mazar nå ikke stoler på tallene Trump Organization oppgir. Dette er dårlig nytt for Trump Organization, og betyr ifølge politiske analytikere i praksis følgende: Ifølge Mazar er det eneste arbeidet de ikke har fullført å sende inn Donald Trump og Melania Trumps skattemeldinger. I en uttalelse har Trump Organization uttrykket at de er skuffet over at Mazars har valgt å skille lag, men oppfatter at arbeidet deres er utført i samsvar med regler og ikke inneholder vesentlige avvik. Forsker: – Han kan ikke stoles på I et e-postintervju med VG, forklarer USA-ekspert og NORSE-forsker Hilmar Mjelde hvordan situasjonen kan tolkes: – Når regnskapsbyrået dumper Trump, sier de at han kan ikke stoles på. Det er ikke en situasjon noen forretningsperson vil befinne seg i, skriver Mjelde. – Mazars forsøker å beskytte seg selv. Det kan bety at de kjenner til noe som etterforskningen av Trump i New York vil avdekke. – Hva sier dette om Trump selv? – Trump har alltid operert i det etiske og juridiske grenselandet. Trump Organization har vært myndighetenes søkelys i 50 år, siden 1973. Uavhengig av dette, vet vi at Trump er amoralsk. Det viste han til de grader som president. Men det brukte han også til sin fordel – som politiker spilte han på «tough guy»-imaget, svarer Mjelde. Det pågår to etterforskninger i New York som begge prøver å finne ut om ekspresidentens selskap har forfalsket regnskapstallene sine for å unngå skatt og bli innvilget lån. Statsadvokaten i New York og distriktsadvokaten på Manhattan har undersøkt Trumps regnskap for å avgjøre om forsikringsselskaper, långivere eller andre har blitt villedet. Statsadvokaten i New York etterforsker om Trump har oppgitt for lav verdi på eiendommene sine, for at selskapet skulle få lavere skatter. Statsadvokaten undersøker også om Trump Organization oppga for høy verdi på eiendommene for å få bankene til å gi bedre lånebetingelser, skriver The Washington Post.  Har funnet «betydelige bevis» USA-forsker Hilmar Mjelde mener dumpingen ikke påvirker hvordan amerikanerne oppfatter Trump: – Dette er ikke noe folk flest følger eller bryr seg om. Om selskapet hans kollapset, vil det kanskje vært et problem for hans politiske ambisjoner, analyserer Mjelde. – Trump har snodd seg unna problemer i 50 år. Og nå tjener Trump store penger på presidenttittelen – den er hans mest verdifulle eiendel nå. Det er lukrativt å være ekspresident, enten du heter Clinton, Obama eller Trump. At Mazar nå forlater det politiske analytikere oppfatter som det synkende skipet, er nok et nederlag for Trump – som fremdeles hevder at han er USAs rettmessige president. I en langvarig rettssak forrige måned påsto New Yorks statsadvokatkontor at de har funnet «betydelige» bevis «som indikerer at Trump-organisasjonen brukte uredelige eller villedende verdivurderinger for å oppnå en rekke økonomiske fordeler, inkludert lån, forsikringsdekning og skattefradrag. Statsadvokaten i New York har lenge forsøkt å håndheve en stevning for å innhente dokumenter fra Trump og be om hans vitnesbyrd. Også ekspresidentens sønn Donald Trump Jr., og Ivanka Trump er innkalt til et rettsmøte. Oppgir ulike tall Trump selv reagerer på dumpingen fra Mazar med påstander The New York Times påpeker er feil. Han skal ifølge avisen ha hevdet at han i 2014, før sin første valgkamp, var verd 5,8 milliarder dollar. Problemet er bare at det ikke var summen ekspresidenten oppta under valgkampen


«Ex on the Beach Norge» vinner årets Gullbarbie med en overveldende andel av stemmene.  Hvert år deler Redd Barnas ungdomsorganisasjon Press ut prisen Gullbarbie, som går til den reklame- og medieaktøren som de mener er best på å få̊ ungdom til å føle seg verst. De nominerte til årets pris var tannblekingen Prowhitening, realityprogrammet «Ex on the Beach Norge» og kleskjeden ZARA.  Redd Barna omtaler alle kandidater som «heldige vinnere», men det er «Ex on the Beach» som stikker av med seieren.  – Ved å stemme på årets Gullbarbie har barn og unge sagt tydelig ifra om at de er lei av hvor seksualisert mediebilde er. De er lei av at «Ex on the Beach Norge» spiller på barn og unges usikkerheter og skaper sexpress, sier Isaac Elstad Røssnes, leder i Press – Redd Barna Ungdom i en pressemelding. – Vi mener Ex on the Beach Norge må ta et større ansvar, gitt den enorme påvirkningskraften realityserier har på barn og unge. For å ta dette ansvaret på alvor, må noe gjøres med kropps- og sexfokuset, både i markedsføringen og i seriens innhold, sier Isaac Elstad Røssnes i pressemeldingen. Søsnes opplyser at Redd Barna har hatt en dialog med serieskaperen Discovery Networks Norway AS om begrunnelsen for nominasjonen. Kommunikasjonsdirektør i Discovery, Hanne McBride, skriver i en melding at prisen «Ex on the Beach» nå har fått, ikke er en pris de har ønsket seg. Kanalen hyller samtidig det arbeidet Press gjør. – Jobben Press gjør, er viktig, og vi heier på ungdom som sier fra. Som vi sa da nominasjonen ble annonsert, er vi ikke enige i alle premissene organisasjonen har lagt til grunn, og vi har hatt et godt møte med dem som jeg tror og håper begge parter satte pris på, skriver hun. Da nominasjonene ble offentliggjort tidligere i år utdypet McBride dette. – At populærkulturen er seksualisert, er ingen nyhet. «Ex on the Beach» speiler tiden vi lever i. Serien er populær, den har gode seertall, og klipp fra serien er ettertraktet og klikker bra også hos andre mediehus. Det er en serie mange bryr seg om, enten de heier på deltagerne eller tar avstand fra dem, sa hun den gangen. Hun sa reflekterte også over om de kunne tatt andre grep under markedsføringen, og uttalte i tillegg følgende: – Vår erfaring er at kritikerne av programmet gjerne ikke har sett stort på det de kritiserer. De har lest overskrifter, sett klipp uten kontekst, de har sett drama, men ikke etterspillet. Relasjonene, refleksjonene og diskusjonene rundt hendelsene i serien gir grobunn for debatt i Ex-villaen, men også utenfor TV-ruten, blant ungdommer og voksne. Det er verdifullt. Det er første gang prisen deles ut til en realityserie.  – Mange serier har et stort fokus på kropp og sex. Dette er ikke nødvendigvis problematisk, men når realityserier også visker ut linjen mellom fiksjon og virkelighet kan det påvirke barn og unge negativt, sier Røssnes og fortsetter: – Vi opplever det som positivt at de er villige til å lytte til barn og unges kritikk. Samtidig reagerer vi på at Discovery svarer på kritikken med at serien speiler samfunnet vi lever i. Som en stor aktør, er de en del av årsaken til det seksualiserte mediebildet. Dette er noe de burde motvirke, men de velger heller å bruke det som en unnskyldning for å lage klikk-vennlig.


KARMØY (VG) Mannen i 50-årene så ut til å leve et rolig liv på Vestlandet. Politiet mener han har båret på en mørk hemmelighet i over 27 år. NRK  og Nettavisen skriver at mannen nå tiltales for drapet på Birgitte Tengs. Om morgenen den 1. september i fjor ble mannen, som nå er 52 år gammel, pågrepet og siktet for den påståtte hemmeligheten: Drapet på Birgitte Tengs (17) på Karmøy, natt til 6. mai 1995. Mannen nekter straffskyld og hevder at han aldri har vært i nærheten av hverken den 17 år gamle jenta eller åstedet. Politiet tror ikke på ham. I flere år har de etterforsket 52-åringen i all hemmelighet, blant annet på grunn av et DNA-resultat fra 2019 som peker mot ham. Nå har Rogaland statsadvokatembeter og Riksadvokaten vurdert mistankegrunnlaget fra den nye etterforskningen av den gamle drapssaken.   Dermed må han møte i Haugaland og Sunnhordaland tingrett. – En lysning Advokat Arvid Sjødin har informert fetteren om avgjørelsen på telefon til Spania. Sjødin ble selv kjent med avgjørelsen via pressen.  – For hans del er dette selvfølgelig en lysning, men han er nokså presis på det at man må avvente domstolens avgjørelse på spørsmål om skyld, sier Sjødin til VG om fetterens reaksjon. Selv om fetteren ble frikjent for drapet, ble han dømt til å betale erstatning i en såkalt sivil sak, der det ikke er like strenge krav til bevis. Sjødin vil når han har fått tiltalebeslutningen kontakte Agder lagmannsrett i et prossesskriv. –  Jeg vil påpeke at dette er en ny omstendighet som gjør at de er nødt til å gjøre noe i forhold til spørsmålet om gjenåpning. – Det som er avgjørende for han er nettopp å få vekk den sivile dommen som har vært ødeleggende for han i løpet av alle disse årene. Det er det som betyr noe for han, sier Sjødin. Levde tilbaketrukket Mannen har levd et rolig og tilbaketrukket liv. Omgangskretsen har beskrevet ham som rolig, snill og hundeinteressert.  Mannen har ikke barn og er ikke gift. En kvinne som var kjæresten hans på 90-tallet, forteller at han var lavmælt som yngre og at han hadde liten omgangskrets.  – Han var rolig av seg, veldig rolig til å være en så ung gutt. Han drakk ikke alkohol og røykte ikke. Utad var han svigermors drøm, rett og slett, sa hun. En venninne av mannen har også tidligere beskrevet ham som snill og omtenksom overfor VG. Hun har aldri opplevd mannen som aggressiv eller voldelig.   Men for noen år siden skjedde noe som hun sier hun synes det er vanskelig å sette fingeren på. – Jeg hadde en dårlig følelse i magen, det var liksom noe som skurret, sa hun. Hun fortalte at hun etter å ha hørt «Uløst» – VGs podkast om Tengs-saken – begynte å lure på om han kunne være involvert i drapet. Hun nevnte til og med detaljer i saken i samtaler med ham, for å se reaksjonen hans. Men da han svarte avvisende eller unnvikende, lot hun det ligge. – Denne saken har jo vært så usikker hele tiden. De har gjort så mye feil, sa hun Venninnen ante ingenting om mannens fortid.  Dømt flere ganger Mannen var sist straffedømt i 2005.  Før den tid, har 52-åringen en fortid der han er dømt for vold mot kvinner. Han har et «langt og spesielt strafferegister», heter det i en tidligere dom. – Jeg var hans første offer, uttalte en kvinne fra Karmøy til VG i fjor. Kvinnen beskrev et angrep våren 1986, kun noen meter hjemmefra. Mannen, som da var 15 år, hadde først passert kvinnen på sykkel - for så å vente på henne.  Uten forvarsel skal han ha slått henne syv til åtte ganger i hodet med en sykkelpumpe. Hun falt i bakken og fikk jakken trukket over ansiktet, ifølge en rapport. I et avhør to år senere tilstod han flere tyverier av kvinneklær og kvinnesko fra privatboliger

Medier:  SISTE: Tiltalt for Tengs- drapet


MANCHESTER (VG) Paul Hirst mener Manchester City var kloke som godtok en omtalt utkjøpsklausul i Erling Braut Haalands kontrakt - og er overrasket over hvordan jærbuen fremstår som person. Samtidig er The Times-skribenten kritisk til byrival Manchester United som lot nordmannen slippe til Borussia Dortmund vinteren for snart tre år siden. Ifølge The Athletic har City godtatt at utenlandske klubber kan løse Haaland ut av hans nåværende avtale for 200 millioner euro sommeren 2024. – Jeg har tenkt en god del på dette. Jeg ser logikken. For hvis det var en av betingelsene for å få Haaland, er det fortsatt verdt å få ham hit hvis han scorer masse mål de sesongene han er her, sier Hirst til VG. Den engelske journalisten og kommentatoren i anerkjente The Times har jobbet med begge Manchester-klubbene i en årrekke. – Jeg husker da Man. United prøvde å få ham fra Salzburg. Da var en av grunnene til at United trakk seg at de ikke ville gå med på en klausul lignende den Haaland har nå. For meg er det tullete, sier Hirst og utdyper. – Han var 2,5 år i Dortmund. Hadde han vært i United i den perioden, hadde han scoret masse mål. Og da brukte de Anthony Martial, Marcus Rashford, Odion Ighalo, Edinson Cavani... De kunne hatt Haaland! Selv om det var en «yngre Haaland», kunne han scoret minst 20 mål i sesongen. Det var en stor, tapt mulighet for United. I lørdagens kamp mot Brighton scoret Haaland for 16. og 17. gang i Premier League. Det er flere nettkjenninger enn 12 av de andre lagene i serien har klart totalt denne sesongen – inkludert United. Hverken manager-pappaen Alfie Haaland eller advokaten Rafaela Piementa, som overtok agentvirksomheten til avdøde Mino Raiola (54) i vår, har kommentert rapportene om Haalands City-klausul. Flere kilder opplyser imidlertid overfor VG at opplysningene medfører riktighet. – Det er slik fotball er blitt nå. Spillerne har mye større makt. Jeg mener at City var nødt til å akseptere det. Det var en del av avtalen, sier Hirst. The Times-profilen har vært en fast del av miljøet som jobber inn mot City og United over lang tid, også denne sesongen. Han har sett flere store stjerner i aksjon, men ingen av dem har vært helt som den norske 22-åringen fra Jæren. – Det som slår meg, er måten han har tilpasset seg Premier League. Han er skapt for det. Du kan se at han er veldig selvsikker. Det er også imponerende hvordan han er med lagkameratene. Jeg har sett så mange spillere som har kommet opp på det nivået her for så å miste hodet helt, men han er ikke en primadonna. Det er overraskende hvordan han er. Han er ganske reservert. Sky Sports-ekspert og tidligere United-spiller Gary Neville (47) oppfordret sist måned innbyggere i England til å kjøpe billetter på arenaer hvor Haaland spiller kamp for å oppleve noe helt spesielt på nært hold.  – Dette City-laget har vært så suksessfullt, men de har ikke hatt en global megastjerne her før Haaland. Sergio Agüero var en fantastisk spiller, men han hadde aldri en relasjon til media. Så ingen kjente egentlig til hvordan han var utenfor banen. Kevin De Bruyne er også en glitrende spiller, blant topp fem i verden, men han har en rolig personlighet. Haaland har alt. Han er den beste spillere i verden for øyeblikket og en større stjerne enn City noen gang har hatt, mener Paul Hirst. Ifølge trener Pep Guardiola (51) er det Haalands personlige egenskaper som har imponert ham mest. –Jeg er overrasket over mentaliteten hans, uttalte Guardiola foran VG og rundt 40 andre journalister sist uke. Spanjolen er i gang med sin syvende sesong i Manchester City. I fire av de fem siste årene har Guardiola ledet laget til Premier League-tittelen. Han forteller at de visste om ferdighetene til Haaland før de signerte ham fra Dortmund, men at han har blitt positiv overrasket på treningsfeltet og i kamper. – Han er alltid fokusert. Det er jo så vanskelig å score når du ikke har mye ballkontakt, men han er alltid «der» og tenker at hans øyeblikk vil komme. Han kobler aldri av. Aldri, aldri. Og det er det viktigste, sier Guardiola. Hirst har gjort seg flere betraktninger etter å ha hørt Guardiola omtale Haaland de siste tre månedene, noe han har skrevet om i The Times


Flere har reagert på en video som viser en mindreårig gutt bli kroppsvisitert i underbuksene utendørs. Spesialenheten bekrefter at de har opprettet sak på hendelsen.  I videoen, som på kort tid har spredd seg i stort omfang på sosiale medier, ser man en politibetjent som ransaker en mindreårig gutt utendørs. Man hører blant annet at den unge gutten får beskjed om å trekke ned buksene sine.  Deretter ser man at politibetjenten bøyer seg ned og lyser med hodelykt i skrittet hans. Hendelsen skjer mens flere av guttens venner skal ha vært til stede. Til politibetjenten fremstår gutten som overrasket i det han får beskjed om å blottlegge og løfte på eget kjønnsorgan.  «Vær så snill, ikke se,» kan man høre han si. Gutten kommer også med flere skjellsord mot politibetjenten.  Nå stiller flere spørsmål ved hvorvidt denne politipraksisen i det hele tatt er lovlig.  LES OGSÅ: Riksadvokaten vil ha en gjennomgang av politiets ransakingspraksis – Hvis videoen er ekte og fra Norge, er det en svært intimiderende ransaking som finner sted, skriver advokat John Christian Elden i en SMS til VG.  – Jeg ser frem til å høre begrunnelsen for inngrepet på offentlig sted, om noen vedkjenner seg dette, skriver Elden. VG har vært i kontakt med gutten og hans familie. De er kjent med at videoen omtales, men ønsker ikke å kommentere ytterligere.  Etterforskningsleder i Spesialenheten, Helle Gulseth, sier til VG at de ikke har mottatt en anmeldelse, men at de på bakgrunn av henvendelsen fra VG har opprette en sak og vil se nærmere på hendelsen.  Politiet: – Skjønner at folk reagerer Øst politidistrikt bekrefter at hendelsen fant sted i deres politidistrikt en kveld i begynnelsen av mars. Marius Gunnerud, seksjonsleder for nærpolitiet, forteller til VG han ikke kan gå inn på bakgrunnen for hvorfor politiet gjorde ransakelsen.  – Vi skjønner at folk reagerer. Men det er veldig viktig å påpeke at dette skjedde bak en levegg, uten innsyn fra noen. Ingen så hva som skjedde bak denne veggen, forklarer han til VG.  – Men man høre gutten si til vennene sine at de ikke skal se? – Ja, han sa det og de tittet over veggen. De sto som sagt bak en levegg, svarer Gunnerud.  Han opplyser at på generelt grunnlag kan politiet gjøre en visitasjon etter politilovens paragraf ti, eller som en type ransakelse om man har skjellig grunn til mistanke om straffbar handling av en viss alvorlighetsgrad.  – Mener du denne ransakelsen sto i forhold til mistanken dere hadde? – Jeg kan ikke si noe om mistanken vi hadde i dette tilfellet, svarer Gunnerud.  – Du peker på skjellig grunn til mistanke om et kriminelt forhold. Skal mistanke om et kriminelt forhold ettergås for enhver pris? – Nei. Ifølge politilovens paragraf seks skal ikke politiet bruke sterkere midler enn nødvendig, og vi skal også opptre saklig og upartisk, og vi skal ikke utsette noen for offentlig eksponering i større grad enn gjennomføringen av tjenestehandlingen krever, svarer Gunnerud.  Seksjonslederen påpeker at de ikke kan svare på hvorfor ransakelsen i dette tilfellet var «nødvendig» uten å bryte med personvern. – Hvordan stiller dere dere til saken nå som den har fått så mye oppmerksomhet? – Saken er ferdig for vår del. Det er heller ikke noe videre sak på den ungdommen per nå. Hvis noen klager dette inn for spesialenheten, vil de måtte se på det og komme med sin vurdering, svarer Gunnerud.  Politiet mener advokaten må lese loven på nytt Ifølge politiet var det gutten selv som bestemte seg for å starte et videoopptak av hendelsen. Advokat Elden mener at det i tilfeller som dette må foreligge en beslutning om ransakelse fra politijuristen, samt en rapport om ransakingen og et formelt henleggelsesvedtak.  – Det er ingen ordensmessig visitering som finner sted, påpeker Elden.  Til dette svarer seksjonsleder i politiet at «advokaten må lese loven på nytt»


ZHANGJIAKOU (VG) Russerne har fortsatt ikke fått gullmedaljen sin etter lagkonkurransen i kunstløp på mandag.
 Onsdag formiddag bekreftet IOC på sin daglige pressekonferanse i Kina at dette skyldes «juridiske spørsmål». – Dette er en sak under utvikling. Forhåpentligvis kan vi gi dere flere svar senere i dag, sa IOC-talsperson Mark Adams i dag. Lagkonkurransen i kunstløp fant sted for to dager siden, på mandag. Russlands olympiske komité skulle få gullmedaljene sine klokken 21.00 i går, tirsdag.  Men denne seansen ble altså utsatt. Det internasjonale skøyteforbundet har overfor nettstedet Insidethegames. bekreftet at det har oppstått en situasjon som krever juridisk konsultasjon med IOC. – Jeg kan ikke kommentere dette, men jeg kan fortelle deg at det ikke er doping i kunstløp. Doping hjelper deg ikke til å utføre ultra-elementer, sier den russiske kunstløpsstjernen Tatjana Navka til Sport Ekspress.  Hun ble OL-mester i isdans i 2006. Hennes mann, president Putins pressetalsmann Dmitrij Peskov, sier at Kreml foreløpig ikke har noen kommentar til det. Insidethegames hevder at saken handler om forhold mellom Den russiske olympiske komité og antidopingmyndigheter. – Jeg kan ikke se for meg hvem det skulle være. Jeg tror ikke på dette. Dette er enda et angrep på Russland. Hos oss er alle rene, sier den kjente kunstløpstreneren Tatjana Tarasova til Sport Ekspress. Den russiske legen for kunstløp, Aleksandr Ozerov, benekter overfor Sport Ekspress at han har fått beskjed om noen positiv dopingprøve. Det skal, ifølge Insidethegames, handle om en dopingtest som ble tatt før OL i Beijing. USA tok sølv i konkurransen, mens Japan vant bronse. Canada ble nummer fire i mandagens konkurranse.

Hevder utsatt medaljeseremoni skyldes dopingsak


STORTINGSRESTAURANTEN (VG) Mens matprisene øker, har politikernes egen restaurant satt prisene ned. Det overrasker stortingsdirektøren: – Hadde vært enklere for meg om de gikk opp, sier hun til VG.  Det har vært et krevende år for omdømmet til Stortinget.  Pendlerboligskandalene har stått i kø – og en stortingspresident, en partileder og nå sist en statsråd har måtte gå av i kjølvann av skandalene.  Da er det en kanskje en mager trøst at Stortinget nå har skrudd ned prisene i deres allerede rimelige kantine. Eller Stortingsrestauranten, som det offisielt heter. Før var prisen for en varmlunsj 48 kroner. Nå har Stortinget skrudd ned prisene med to kroner.  8. mars kostet et nemlig et herlig lunsjmåltid bestående av baconsurret svinefilet med kremet soppsaus og salat kun 46 kroner for de som frekventerer stortingsrestauranten. Hvorfor får politikerne billigere mat mens matvareprisene skyter i været for resten av befolkningen?  – Det ville jo vært enklere for meg om prisene gikk opp slik de normalt gjør, men dette er altså kontraktsfestet, skriver stortingsdirektør Marianne Andreassen til VG i en epost. Hun har ikke ønsket å stille til intervju i saken.  Stortingsdirektøren opplyser at prisene er kontraktsfestet til å følge konsumprisindeksen for mat og alkoholfrie drikkevarer med en ekstern leverandør som står for stortingets ekstra-kantine. Derfor har maten på Stortinget blitt fire prosent billigere. – Om vi regulerte prisene opp i år, ville det vært et kontraktsbrudd med vår eksterne leverandør, og vi ønsker også å fastholde prinsippet om enhetlige priser for like produkter ved våre spisesteder. En slik måte å justere prisene på fanger godt opp prisutvikling over tid, skriver hun og legger til: – Men jeg må innrømme at det var overraskende at det var en slik prisnedgang denne gangen. Skyhøye matpriser Onsdag 16. februar møtte statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) i spørretimen. Han måtte svare på spørsmål om Russlands da økende aggresjon overfor Ukraina, det grønne skiftet, nedleggelsen av Ullevål sykehus, helsehjelp for ikke-binære og klimaplaner.  Men mest måtte han svare for økende priser på strøm, drivstoff og matvarer.  – Jeg vet ikke om statsministeren planlegger å kjøpe Superchips til helgen, men det har i så fall blitt 50 prosent dyrere, helt uten at de bøndene som dyrker norske poteter, får mer betalt for varen sin, sa SV-leder Audun Lysbakken.  – Uten å gå inn i preferansene for chips – jeg holder meg til Sørlandschips for min del, men også der er nok potetene blitt dyrere – kan jeg love, spøk til side, at jeg ser denne utfordringen på en lang rekke områder og en lang rekke markeder, svarte Støre. Steg i fjor, synker i år Men at Superchipsen har blitt dobbelt så dyr, påvirker ikke dagens matpriser på Stortinget. Andreassen forklarer at måten prisene i Stortingets kantine og restaurant fastsettes, er regulert av en kontrakt med selskapet Compass Group. De drifter en ekstra kantine i stortingskvartalet, mens Stortinget selv drifter restauranten i selve stortingsbygningen. – Jeg kjenner ikke til at prisene har blitt satt ned som følge av en slik justering tidligere. Ikke prisendring i kaffebaren Selv om Compass Group bare drifter kantina, går prisene ned i restauranten også. – Vi har et prinsipp om enhetlige priser på like produkter i våre kantiner. Av dette følger det at både ekstern og intern leverandør av kantinetjenester benytter den kontraktsfestede årlige justeringen til den eksterne leverandøren. Dette bruker normalt å medføre en justering til høyrere priser, men i år ble de altså lavere, skriver Andreassen. Men ikke alle priser går ned: Det koster like mye som før å kjøpe for eksempel espressobaserte kaffedrikker, som kun selges i Stortingets kaffebar. – Produkter som tilbys kun i kaffebaren ble ikke satt ned da disse prisene ikke er kontraktsfestet med ekstern kantineoperatør, opplyser stortingsdirektøren

Stortingsrestauranten:  Skrur ned prisene


SVATOVO-FRONTLINJEN, UKRAINA (VG) Noen kilometer fra bombenedslagene ved fronten øst i Ukraina, er stridsvognfører Mykola «Sheriff» lettet over at Norge nå bidrar med moderne Leopard 2-stridsvogner.  Drønnene høres jevnlig. Både fra de ukrainske stridsvognene som fyrer av mot russiske stillinger, og fra nedslagene fra russisk artilleri som slår ned her ved frontlinjen i Svatove-området.  I skogen har den 92. mekaniserte brigade forsøkt å gjemme seks gamle og defekte stridsvogner, mens mekanikere jobber iherdig for å reparere dem. Behovet for nye stridsvogner er skrikende.  Utstyret denne brigaden bruker, stammer fra tiden da Ukraina var del av Sovjetunion. Og med alderen følger stadige problemer: – Vi må bruke slitte reservedeler når stridsvognene går i stykker. Det produseres ikke nye deler til disse maskinene lenger, forteller Mykola «Sheriff».  Les også: Zelenskyj talte til Stortinget, Norge lover mer Ukraina-hjelp Han er senior stridsvognfører og sjefsmekaniker i brigaden. Nå jobber han og flere andre soldater med å sette i stand radiatoren på en T-64 stridsvogn, produsert i 1973. Den skal være tilbake i tjeneste om et par dager.  – Vi er helt avhengig av stridsvognene for å kunne presse russiske styrker tilbake.  – Når infanteriet rykker frem, kjører vi i front for å rydde vei og bryte de russiske stillingene.  – Men når vi ikke vet om stridsvognen vil stoppe opp eller klare å returnere uten å få problemer, ja da blir det vanskelig, forteller Mykola. Brigaden i regionen Svatove har totalt seks stridsvogner. Fire av disse står nå gjemt i skogen, dekket med hvite kamuflasjenett, og venter på reparasjon. De fleste skadene oppstår når vognene kjører på miner eller tar direkte treff fra russisk ild.  I slutten av januar bekreftet forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) til VG at Norge ville sende stridsvogner til Ukraina. Og på mandag ble det kjent at Norge bidrar med åtte Leopard 2 A4, i tillegg til fire pansrede støttekjøretøyer, reservedeler og ammunisjon. – Leopard-stridsvognene er svært viktig for oss nå. Vi har rett og slett ikke nok utstyr til å drive en effektiv kampanje mot russerne. – Leopard 2-vognen, som blant annet Norge skal gi oss, har bedre rustning, den er mye lettere å manøvrere, de går fortere på slagmarken og mannskapet sitter mye mer beskyttet, forklarer Ihor Dvorkin, kompanisjef for 92. mekaniserte brigade.  Han mener også at de nye stridsvognene vil gi de ukrainske styrkene et psykologisk overtak på slagmarken.  – Dette vil også gi oss muligheten for et psykologisk press mot fienden. De vet at dette er gode maskiner som kan gi dem mye trøbbel.  – Om vi hadde fått de åtte norske stridsvognene til vårt kompani, ville vi kunne utmanøvrert de russiske styrkene på en mye mer effektiv måte, sier Dvorkin.  Han vet fortsatt ikke om de vil motta noen av de norske stridsvognene eller noen av de som leveres fra andre europeiske land, som Tyskland og Finland.  Ved hans side står enda en stridsvogn med problemer. Den kjørte på en mine for noen dager siden, og må derfor sendes til reparasjon til et av hærens større verksteder.  – Vi har anledning til å utføre mindre reparasjoner her i skogen, som beltene, hjulene og drivverk. Men er det store skader, som på denne vognen, må den sendes av gårde. Da snakker vi om at den er ute av tjeneste i alt fra ti dager til en måned, forteller han.  Brigaden som holder til i skogen, ikke langt fra frontlinjen, er langt fra trygge. Daglig opplever de angrep fra russiske stillinger.  – Russerne jakter våre stridsvogner. De bruker alt de har av våpen for å slå oss ut.  – Derfor forsøker vi å holde stridsvognene skjult her i skogen mens de repareres, og foreløpig har granatene fra russerne bommet, sier Mykola «Sheriff», som legger til at nedslagene ofte er rundt 100 meter fra basen deres i skogen


Den tidligere OL-svømmeren Aljaksandra Herasimenja (36) er dømt til 12 år fengsel i hjemlandet Belarus. Hun har lenge vært en uttalt kritiker av president Aleksandr Lukasjenko og krigføringen i Ukraina. Det er menneskerettsorganisasjonen Vjasna Human Rights Center som melder om fengselsdommen, gjengitt blant annet av nyhetsbyrået Reutets.  Herasimenja var med på å danne Belarusian Sport Solidarity Foundation (belarusisk idretts solidaritetsorganisasjon), som er funnet å være en ekstremistorganisasjon av det belarusiske rettsvesenet. Hun var ikke selv til stede under rettssaken, og har levd i eksil i Litauen siden 2020. Herasimenja er en av Belarus’ mest prominente idrettsutøvere de siste årene, og har tre OL-medaljer (to sølv i London 2012 og bronse i Rio 2016). Ifølge menneskerettighetsorganisasjonen ble hun dømt for å ha bedt om sanksjoner mot Belarus og spredning av desinformasjon. 36-åringen la opp i 2019. Hun er også anklaget for å ha skadet rikets sikkerhet. Belarus og Lukasjenko – ofte omtalt som Europas siste diktator – er viktige støttespillere for Vladimir Putin og Russland i krigføringen mot Ukraina. De siste årene har belarusiske myndigheter slått hardt ned på motstandere av Lukasjenkos regime. – Ukraina har aldri vært vår fiende, de er våre brødre, sa Herasimenja i krigens første dager, da hun var i Kyiv.  Flere andre regimekritikere fikk fengselsdommer i samme sak.


Tidligere Frp-leder Siv Jensens hund, Karma, ble syk etter å ha spist marihuana. Nå håper Jensen at politiet finner og fjerner narkotika i skogen. Torsdag var Jensen på skogstur med den finske lapphunden Karma, som hun vier mye av tiden til etter at hun gikk av som Frp-leder i fjor. – Hun legger seg sliten, glad og fornøyd. Jeg synes hun ble liggende lenge, og går bort for å få kontakt med henne. Det er så vidt hun løfter på hodet. Jeg prøver å få henne på beina, men hun er helt svingstang, øynene ruller i hodet og hun faller om, sier Jensen til VG. – Jeg skjønner at bikkja er kjempesyk og får helt fullstendig panikk. Jensen tok kontakt med dyrlegene hos AniCura, og dro på dyresykehus med Karma. Der tok de blodprøver og urinprøver av hunden, som testet positivt på marihuana. Det var Dagbladet som omtalte saken først. Bla for å se flere bilder av Karma fra fredag: – Jævlig forbanna – Hva gjør de da? – Da overvåker de, behandler med medisinsk kull og gir intravenøs væske. Det har gått veldig fint, hun har kommet seg og jeg skal gi henne ny runde med kull om 10 minutter, sier Jensen og legger til: – Hun er glad for å komme hjem. Hun ligger og sover, og skal ha ro i noen dager.  Jensen sier at hun fikk summet seg litt da hun kom hjem fra dyresykehuset i går kveld. Og da ble hun rasende. – Jeg ble så jævlig forbanna. Selv om Karma er på bedringens vei, håper Jensen at andre hundeeiere skal slippe å oppleve den samme skrekken. – Hvis vi kan avdekke noe, kan vi redde både dyreliv og menneskeliv. Jeg håper politiet kjenner sin besøkelsestid. Vi har faktisk dyrepoliti i Norge. Veterinær: – Vær ærlig Sasja Rygg, veterinær og kommunikasjonsansvarlig i AniCura, sier at de i blant får inn dyr som har blitt forgiftet. Det er enklere å finne ut hva de har fått i seg hvis eieren har en konkret mistanke, for eksempel hvis de har sett hunden spise noe.  – Hunder kan bli sjanglete, desorienterte, sikle, kaste opp eller få diare. Hvis man mistenker forgiftning, bør man kontakte veterinær. Rygg sier at det er lurt å være ærlig med veterinæren – også hvis hunden fikk i seg narkotika hjemme. – Som tabletter eller noe noe som lå på bordet som man ikke skulle hatt der. Vi har taushetsplikt og ringer ikke politiet. Vi vil bare hjelpe dyret. Det er viktig å være ærlig overfor veterinæren, selv om det kan være litt flaut, sier hun til VG.


Hammerfest-politikerne har børstet støvet av en gammel pop-slager når de har vedtatt sitt nye slagord. Torsdag vedtok kommunestyret i Hammerfest byens nye slagord «Vit at æ elske dæ».  Slagordet er hentet fra Unit Fives store hit «Vit at jeg elsker deg», på Hammerfest-bandets debutplate «Æ e’ nordlending æ!» fra 1978.  Det var iFinnmark som først omtalte saken. Slagordet møter motstand av flere som Finnmarksavisen har vært i kontakt med.  – Jeg synes ikke slagordet er bra for Hammerfest. Store deler av befolkningen er imot dette. Da synes jeg det er veldig spesielt at kommunestyret skal tvinge dette på folk, har Frps kommunestyrerepresentant Arne Myrseth sagt til avisen.  – Høres rart ut – Det kan vel ikke brukes når en person får avslag på en klage som er sendt til kommunen. Tenk deg en beboer som får avslag på en klage, etterfulgt av «Vit at æ elske dæ», sier Steinar Paulsen til iFinnmark.  Paulsen er bosatt i Hammerfest. Både han og hans pensjonistvenner møtes jevnlig for å diskutere politikk, skriver avisen. De er imidlertid alle enige om at det nye slagordet ikke er passende, forteller Paulsen til VG.  – Jeg skjønner ikke hvordan et slikt slagord skal kunne brukes av en kommune. Det høres jo litt rart ut, sier han.  I retningslinjene for hvordan slagordet skal brukes, står det imidlertid at det ikke skal brukes i sammenhenger som først og fremst formidler saklig faktainformasjon, som for eksempler regler og retningslinjer, saksbehandling og pengekrav.  Samtidig ønsker kommunen i retningslinjene at  «Vit at æ elske dæ» skal bli en naturlig assosiasjon til «Hammerfest kommune» og at det skal bli lett å tenke slagordet som en fortsettelse av kommunenavnet – Kjempefint slagord Slagordet har også vekket reaksjoner på sosiale medier. «Om 25 år er det Bøbben & Yogi sin tur. Hammerfest: Vi gir gass helt til vi blir sliten ...», kommenterer en person under innlegget til iFinnmark på Facebook.  – ... Med all respekt, dette blir for dumt. Slagordet kommer aldri til å bli hektet som et varemerke på byen, skriver en annen.  Men enkelte andre er mer positive:  – Synes det er et kjempefint slagord på hjemplassen min.  Også Krf-politier Runar Enoksen liker forslaget.  – Jeg synes det er flott at Hammerfest kommune tar på seg en kirkelig profil, sa Enoksen fra talerstolen - med en god porsjon humor ifølge iFinnmark.  Har notert motstanden Ordfører i Hammerfest kommune, Terje Wikstrøm (Ap), forteller til VG at slagordet ble vedtatt i fjor, i forbindelse med kommunesammenslåingen mellom Hammerfest og Kvalsund.  – Vi trengte et nytt slagord og hadde da en innspillsprosess både fra næringslivet og andre. Det var faktisk vårt eget ungdomsråd som kom med dette forslaget, som ble vurdert og kvotert over, og forslaget endte opp med flertall. Vi tenkte det var fint å lytte til ungdommen.  Ordføreren sier at alle representantene, inkludert ham selv, sto fritt til å stemme hva de ville. Wikstrøm stemte personlig imot, men understreker at han som ordfører følger opp flertallsvedtaket og respekterer det.  – Hva synes du selv om slagordet? – En ordfører skal fremme det flertallet vil, men jeg har notert at det har vært motstand av slagordet. Samtidig er det viktig å si at når det først er vedtatt, så er det min jobb som ordfører å følge opp flertallsvedtak som har blitt gjort i kommunestyret.  – Forstår du kritikken?  – Dette er kanskje en av de sakene som har vært mest debattert i kommunestyret. Og så må vi bare erkjenne at valget vi har gått for ikke bare har støtte, selv om støtte nok også finnes der ute i samfunnet, sier Wikstrøm, og fortsetter:  – Men jeg registrerer at det er mange meninger rundt valget vårt. Her er flere av slagordene i Kommune-Norge Hammerfest er imidlertid ikke alene om å flørte med innbyggerne gjennom slagordet sitt