Mange Hurtigruten-passasjerer er frustrerte og forbannet over at turene de bestilte i vinter nå blir kansellert eller endret på kort varsel. – Jeg merker et sinne mot Hurtigruten, som jeg oppfatter som et veldig upålitelig selskap, sier Monika Röthle (70). Hun fikk nylig beskjed om at den ene turen hun hadde bestilt på Hurtigruten var kansellert.  Röthle er bare én av mange som er blitt rammet av kanselleringer den siste tiden. Rederiet opplyser at de i juli har måttet kansellere reiser for rundt 500 av 15.000  passasjerer. – Sikkerhet er vår første prioritet, og dette er vi nødt til å gjøre for å holde smittevernet om bord på det høye nivået vi ønsker, skriver Hedda Felin, administrerende direktør i Hurtigruten Norge, i en e-post. Les ytterligere kommentar fra Hurtigruten lenger ned i saken. Monika Röthle er pensjonist, og har et begrenset budsjett for feriereiser. For to år siden begynte hun derfor å spare slik at hun kunne invitere familien på åtte med barn og barnebarn til en storslagen familietur. I januar bestilte hun sommertur på «MS Nordnorge», som går fra Bergen til Kirkenes. For å realisere turen har hun spart mer enn 100.000 kroner. Röthle, sammen med datteren sin og familien hennes, skulle gå om bord i Bergen. Mens sønnen og hans famile skulle gå på i Brønnøysund. Anledningen for turen var spesiell. Röthle fylte nemlig 70 år i år, og planen var å feire dagen med de aller nærmeste. Men bare en uke før avreise får hun beskjed om at reisen fra Brønnøysund var kansellert, på grunn av corona. Halve familien skulle altså ikke få være med. – Jeg kan ikke forstå at de kan kansellere så kort tid i forveien. Jeg er veldig irritert på Hurtigruten som ikke kommer med noen forhåndsvarsler, sier hun. Etter at VG tok kontakt har Hurtigruten snudd. Hele familien får nå reise sammen. Hurtigruten opplyser at VGs henvendelse ikke hadde noe med saken å gjøre. Röthle understreker at hun i forbindelse med bestillingen gjorde bookingagenten oppmerksom på – både skriftlig og muntlig – at de er en familie som reiser sammen. Til tross for det ble bestillingen delt i tre.  Likevel er det Röthle som har fått tildelt depositum og regning for hele turen, noe som tyder på at Hurtigruten var klar over at dette var en familie som skulle reise sammen. Hun tok kontakt med Hurtigruten i håp om å finne en løsning, men sier at hun først fikk til svar at de ikke hadde mulighet til å endre kanselleringen.  Röthle fremhever at Hurtigruten også har tilbudt å booke om turen deres, men datoene de foreslo var langt fram i tid og passet ikke.  Hurtigrute-fast i Lofoten Beathe (55) og Pål (54) Renland, som er på ferie i Reine i Lofoten, mener Hurtigruten bruker pandemien som unnskyldning når de nå kansellerer turer. – Vi var på tur med Hurtigruten i fjor høst. Det eneste som har endret seg i forhold til den gang er at Hurtigruten har alle skipene i drift. De kan ikke skylde på covid, det er bullshit!, sier Beathe Renland oppgitt til VG. Ekteparet bor i Bergen og skulle ta båten fra Tromsø til Bergen nå på søndag, en tredagers tur til 15.000 kroner som ble bestilt i april. Beathe forteller at de hadde fått 20 prosent rabatt. – Tirsdag klokken 09.19 fikk vi en mail om at alt var i orden og velkommen om bord. Men klokken 13.26 får vi en ny mail om at turen er kansellert. Dette er nesten å tulle med folk, og det fra en stor og solid organisasjon. Det er så arrogant. Pål og Beathe har nå bestilt fly hjem. – Vi vil ha tilbake både utgiftene for flybillettene og båtreisen, avslutter Beathe. Hurtigruten beklager Hedda Felin, administrerende direktør i Hurtigruten Norge, beklager at de har vært nødt til å kansellere reiser for enkelte av gjestene. – Hvorfor kansellerer dere så tett opp til avreise? – Dette gjelder to skip som har vært i opplag lenge. Derfor har vi vært nødt til å sette av noe mer plass og ha færre passasjerer enn opprinnelig planlagt for å sikre gode nok smitteverntiltak


Dorthe Skappel, Sophie Elise Isachsen og Niklas Baarli får ikke lenger dekke «Farmen Kjendis» for «God Kveld Norge». – Mer utfordrende enn vi hadde forutsett, sier TV 2. Onsdag ble det kjent at «God Kveld Norge»-programleder Sophie Elise Isachsen ikke får intervjue «Farmen Kjendis»-deltager Isak Dreyer før TV 2 har fått avklart deres private relasjon, etter at det ble publisert romantiske bilder av de to.  Nå har TV 2 bestemt at de tre programlederne fjernes fra resten av «Farmen Kjendis»-dekningen i «God Kveld Norge». – Vi ser nå at det blir mer utfordrende enn vi hadde forutsett, å være programledere i saker som omhandler «Farmen kjendis». Derfor ønsker vi i TV 2 å ytterlig tydeliggjøre rollene til programlederne i «God kveld Norge» slik at det ikke skulle være rom for unødvendig tvil om deres roller på kanalen, skriver pressesjef i TV 2, Jan-Petter Dahl i en e-post.  Tidligere «Farmen»-deltager Tonje Frigstad, som har vært inne som vikar denne uken, vil fremover lede alle sendingene hvor «Farmen kjendis» er tema. – Og Sophie Elise, Dorthe og Niklas vil bli intervjuet på lik linje med de andre deltagerne i «Farmen kjendis». De tre vil utelukkende jobbe med annet kjendisstoff for «God kveld Norge», skriver Dahl.  – Dere sa dere skulle få avklart Sophies og Isaks private relasjon. Har dere gjort det nå? – Om hun har et forhold til Isak er noe hun må svare på selv. Vi kommenterer ikke detaljene i samtalene vi har hatt direkte med henne. VG skrev i forrige uke om «God kveld Norge»-programlederne som intervjuet hverandre om «Farmen Kjendis»-oppholdet. Se klipp fra «Farmen Kjendis» her: Programdirektør Kathrine Haldorsen opplyste da at «God kveld Norge» følger Vær varsom-plakaten, og at «det er åpenbart for seeren at programlederne har en rolle i «Farmen kjendis», og dermed anser vi det som gjort tilstrekkelig kjent at de har en binding til det de omtaler.» Tirsdag publiserte Se og Hør en rekke bilder av Isachsen og Dreyer. «Hemmelig romanse avslørt» var en av titlene i kjendismagasinet. Da sa TV 2 følgende:  – TV 2 kjenner ikke til om de to har en privat relasjon, men dersom dette stemmer vil vi unngå at Sophie Elise intervjuer Isak heretter, skriver kommunikasjonssjef i TV 2, Jan-Petter Dahl i en e-post. I Vær varsom-plakaten heter det også at medier skal være åpen om bakenforliggende forhold som kan være relevant for publikum. I et intervju med VG 15. januar sa Isachsen følgende om hennes forhold til Dreyer: – Jeg vet at det er rykter om oss, og hvis man lurer på hva som skjedde på «Farmen», så får man bare se på «Farmen» da. Det kommer jo der, sa hun.


BLAAFARVEVÆRKET, MODUM/OSLO (VG) På en pressekonferanse med uvanlig mye hemmelighetskremmeri, avslører statsministeren og finansministeren at regjeringen vil ta inn flere titalls milliarder fra kraftprodusentene og havbruksnæringen. – I mange tilfeller har mange fått mer og de må bidra mer til spleiselaget. Fellesskapet får større oppgaver og trenger nye inntekter. Jeg vil understreke at vi er i en enormt krevende tid, sier statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) på Blaafarveværket i Modum i Buskerud. Sammen med finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) kalte han inn til pressekonferansen onsdag morgen – uten å gi noe hint om tema.  Nyheten er regjeringens planer for å hente inn «mer av verdiene som skapes når våre felles naturressurser stilles til rådighet».  – For denne regjeringen er det ikke aktuelt å dekke kostnadene med store kutt, det er et alternativ, det velger vi ikke. Vi har så langt lagt stor vekt på å hegne om velferdsstaten. For denne regjeringen er det ikke aktuelt å øke skattene for vanlige folk, sier Støre. Regjeringen vil innføre grunnrenteskatt på havbruk og vindkraft, øke grunnrenteskatten på vannkraft og innføre en ekstraordinær avgift på vann- og vindkraft som følge av de høye strømprisene.  Grunnrenteskatt er en slags «eiendomsskatt», der bedrifter som bruker av fellesskapets begrensede naturressurser betaler en skatt for dette. Skal få inn 33 milliarder Regjeringen mener disse forslagene vil øke skatteinntektene med rundt 33 milliarder kroner årlig. Etter det VG får opplyst, skal også partiapparatene til Senterpartiet og Arbeiderpartiet få informasjon om det som legges frem, like etter at Støre og Vedum er ferdige med pressen. Fra klokken ti leder Støre et møte der Ap-ordførerne er kalt inn, ifølge VGs opplysninger. – Kunne kuttet – Det er en enormt inndekningsbehov i statsbudsjettet. Vanligvis har en regjering 10-20 milliarder ekstra, men nå har vi det motsatte, sier Vedum. – Vi kunne kuttet, men vi mener det er feil. Så omfattende kutt ville vært helt feil i den tiden vi er i nå. Vi kunne økt skatten til alle. Da hadde det vært 7000 kr ekstra per nordmann over 16 år, og det ville vært helt feil medisin. Det er norsk tradisjon at de som har ekstraordinært høye inntekter må bidra litt mer, sier han.  Oppdrettsnæringen raser allerede mot forslaget om grunnrenteskatt på havbruk – som de mener at vil «slukke lysene langs kysten». – Lønnsomt før, lønnsomt nå –Jeg er helt uenig i i analysen, og de bør lese forslaget. Nesten 70 prosent slipper økt grunnrenteskatt. Det som er lønnsomt før, er lønnsomt nå. Men du får litt mindre av profitten, for du deler den med staten, svarer Vedum. På spørsmål om hvilke reaksjoner han forventer fra ordførerne sine, svarer Vedum at han tror mange vil støtte forslagene når de ser innholdet.  – Lokalsamfunn vil sitte igjen med flere penger. Lakseskatt er en modell som er tilpasset Ap og Sp sin politikk, nettopp at lokalsamfunnet får mer og de minste blir skjermet, sier han. Henter kraftpenger fra kommuner Flere kommuner og fylkeskommuner har nå høye inntekter fra salg av sin konsesjonskraft, og regjeringen vil hente inn mer penger fra disse.  De foreslår et ettårig trekk i rammetilskuddet på til sammen tre milliarder kroner i 2023 fra kommuner og fylkeskommuner med inntekter fra konsesjonskraft og som ligger i områdene med høyest priser. «Med det legger regjeringen opp til at deler av de ekstraordinære inntektene kommunene nå har fra konsesjonskraft deles med fellesskapet», skriver de i en pressemelding.  De som ikke selger konsesjonskraft til markedspris vil kunne rapportere inn dette, og ingen kommuner skal trekkes for inntekter de ikke kan realisere som følge av juridisk bindende kontrakter inngått før dette forslaget ble kjent, skriver regjeringen

Slapp skattebombe:  - En enormt krevende tid


Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) lover en full gjennomgang av tilsynsmyndighetene i Norge etter VGs avsløringer. – At varsler ikke har blitt behandlet med det alvoret de fortjener, det synes jeg er opprørende, sier den nyinnsatte helseministeren til VG. Nå lover hun en bred gjennomgang av hele tilsynsordningen. – Vi skal ha en gjennomgang fra A til Å, sier Kjerkol. – Departementet er allerede i gang med å se på dette, og vi jobber med å lage en plan for videre fremdrift. Kjerkol sier gjennomgangen vil inkludere varselordningen, Helsetilsynet, Statsforvalterne og Ukom. UKOM står for Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten. Ordningen ble opprettet i 2018. Det siste halvåret har VG skrevet en rekke saker om tilsynsordningen i Norge. Blant annet avslørte VG at Helsetilsynets vurdering i 11 saker som omhandler alvorlige hendelser ved norske sykehus til sammen inneholdt flere enn 60 feil og mangler. Helsejurist og professor Aslak Syse har kalt Helsetilsynets saksbehandling for «svært mangelfull». Tilsynsordningen består av Helsetilsynet og Statsforvalterne, som gransker alvorlig hendelser på sykehus og i kommuner. I faktaboksen under kan du lese mer om VGs saker: Før Ap-politikeren ble helseminister, uttalte hun til VG at en gransking av tilsynsordningen ville bli en oppgave for den nye regjeringen. Etter en uke på nytt kontor, forteller hun om litt av det som skal skje: – Det sitter noen her som har varslet, og føler at de ikke har blitt tatt på alvor og ikke fått svar. Det forstår jeg at oppleves veldig tungt. Vi er nødt til å gjøre denne gjennomgangen og vil snu hver stein, sier Kjerkol. – Departementet vil ta et ansvar for å se dette i en større sammenheng, gjennom en bred evaluering. For å ivareta pasientsikkerheten er vi avhengig av at tilsynet fungerer. På spørsmål om hvem som skal gjennomføre evalueringen av tilsynsordningen, svarer Kjerkol at dette ikke er bestemt ennå – og at arbeidet er i planleggingsfasen. Helsejuristene Anne Kjersti Befring og Aslak Syse har tatt til ordet for at evalueringen av tilsynsordningen må være ekstern. Altså at Helsetilsynet ikke skal granske seg selv.  Kjerkol lover at departementet vil styre den planlagte evalueringen. – Departementet skal lage et opplegg for en bred gjennomgang, som vi vil komme tilbake til og presentere når den er klar, sier Kjerkol. – Vil man sette ned et eksternt utvalg som skal se på Helsetilsynet utenfra? – Vi har ikke kommet så langt. Det er satt ned et ekspertutvalget som ser på helsepersonell som utfører overgrep. Dette arbeidet vil også bli relevant i en sånn totalgjennomgang, men det er et arbeid som allerede er igangsatt. Jeg tror likevel det vil bli relevant å se disse to arbeidene i sammenheng, sier Kjerkol. Arbeidet hun viser til er granskingen som ble oppnevnt av helseminister Bent Høie (H) etter VGs avsløringer om psykolog Sverre Varhaug. – Opplever du at Helsetilsynet ønsker en slik gjennomgang? – Jeg opplever at de har gitt noen riktige signaler etter denne artikkelserien. De har på eget initiativ satt i gang en gjennomgang av varslingsordningen.  – Vi må sammen med Helsetilsynet se på hvordan et slikt arbeid skal organiseres, slik at vi best mulig kan evaluere hele tilsynsordningen. VG har spurt Helsetilsynet hva den interne evalueringen går ut på. Direktør Jan Fredrik Andresen skriver i en epost til VG at Helsetilsynet er i ferd med å planlegge for en gjennomgang for å forbedre arbeidsprosesser og redusere risiko. – I tillegg til den pågående kvalitetsforbedringen av arbeidet vårt prioriterer vi å bruke ressurser til å gjøre tilsyn og behandle tilsynssaker, sier han. – Dette innebærer at vi ikke kommer til å gjennomgå gamle varsler for å se om beslutningene fattet på grunnlag av den informasjonen som da forelå, var korrekt. Andresen sier han ser frem til evalueringen som helseministeren nå har tatt til orde for.

Skal granske Helsetilsynet:  - Vil snu hver stein


Levningene etter 215 barn ble forrige uke funnet på området til en tidligere  internatskole for urfolk. «Alle» vet at det finnes flere, skriver kanadiske medier.  Forrige uke ble det gjort en oppdagelse som rystet Canada:  Levningene etter 215 barn ble funnet begravet på et område tilhørende en tidligere internatskole for urfolk.  – Noen av dem var bare tre år gamle, sa Rosanne Casimir, som er leder av stammen Tk'emlups te Secwepemc, da hun omtalte funnet.  Det er stammen hennes som har organisert søkene etter levningene, som ble funnet ved hjelp av en georadar.  Mellom 1890 og 1969 ble barn av  urfolksfamilier i Canada sendt til The Kamloops Indian Residential school for å bli «gode kristne», som en del av et program for å få dem assimilert inn i det kanadiske samfunnet. En offentlig kommisjon har tidligere funnet ut at minst 51 barn døde ved akkurat denne skolen, skriver nyhetsbyrået AP. Bakgrunn: Levninger av 215 barn funnet ved stengt skole Og de var ikke de eneste: Helt frem til 1970-tallet ble over 150.000 tusen barn tilhørende Canadas ulike urfolksstammer sendt til statsfinansierte internatskoler. Disse var kristne, og barna måtte konvertere. De fikk heller ikke snakke sine egne morsmål.  Det er også meldt om flere tilfeller av fysisk og psykisk misbruk ved skolene, og til sammen regner man med at rundt 6000 barn aldri kom tilbake til familiene sine, skriver nyhetsbyrået AP.  Barnas opplevelser ved skolene trekkes frem som en av forklaringene til at mange av de som i dag bor i landets urfolksreservater sliter med psykiske problemer, alkohol- og narkotikamisbruk.  Vil finne flere umerkede graver Ifølge urfolksgrupper har det versert rykter om umerkede massegraver ved de stengte internatskolene i mange år.  – Så mange ganger har fortellinger om dette stedet og så mange andre steder blitt viderefortalt muntlig, og det virket som om ingen trodde på noen, sa Marie Narcisse til kanadiske CBC under en minnemarkering for ofrene lørdag.  Hun var selv elev ved skolen, og det samme var foreldrene hennes.  Jackie Bromley, som gikk på skolen St. Mary’s Residential School i Alberta, sier til CBC at funnet fikk henne til å lure på om noe lignende finnes på området til hennes tidligere skole. – Jeg tenkte på bakgården. Det skal ha vært noen graver der. Og det første jeg tenkte var: Jeg lurer på om det er noen barn som ble begravet? Ifølge CBC tar flere eksperter og urfolksledere nå til orde for at områder rundt andre internatskoler skal vernes, slik at man kan gjøre lignende søk der. De ber også om at myndighetene finansierer utstyret som trengs, som georadarer og droner.  «Alle» vet at det finnes flere levninger der ute, skriver kanalen.  – Dette er absolutt ikke en isolert hendelse, sier Linc Kesler, som er professor ved Instituttet for kritiske urfolksstudier ved universitetet British Columbia til kanalen.  – Dette er ikke det siste stedet Også opposisjonspolitikeren Jagmeet Singh, som leder partiet New Democrat, tar til orde for flere søk. – Dette er ikke det siste stedet, det er mange flere som fortsatt må bli funnet. Urfolkssamfunn fortjener at hvert eneste slikt sted blir funnet, sier han.  – 215 urfolksbarn ble funnet i en umerket massegrav. Når vi tenker på umerkede massegraver tenker vi på et land langt unna der det har skjedd et folkemord. Dette er ikke et land langt unna, fortsetter Singh.  En sannhets- og forsoningskommisjon har tidligere identifisert navn eller informasjon om minst 3200 barn som døde som følge av overgrep eller forsømmelse mens de gikk på slike internatskoler, skriver NTB.  Regjeringen i Canada ba i 2008 offisielt om unnskyldning for det kommisjonen siden har kalt et «kulturelt folkemord». – Dessverre er ikke dette et unntak eller en isolert hendelse. Vi kommer ikke til å gjemme oss fra det, vi må erkjenne sannheten. Disse skolene var en virkelighet – en tragedie som eksisterte her, i vårt land, og vi må eie det. Barn ble tatt fra familiene sine, og de ble sendt tilbake med skader, eller ikke sendt tilbake i det hele tatt, sier Canadas statsminister Justin Trudeau mandag, ifølge nyhetsbyrået AP.

Har rystet Canada:  - Ikke en isolert hendelse


Opposisjonen på Stortinget mener regjeringens forlengelse av coronakompensasjon er for kortsiktig. Frp, Sp, Ap og SV vil overkjøre regjeringen. Regjeringens pressekonferanse, hvor de foreslår å forlenge coronakompensasjonsordningen med to måneder, rakk knapt å bli avsluttet før opposisjonen skjøt det ned: Frp-nestleder Sylvi Listhaug mener regjeringens forslag om å forlenge corona-kompensasjonsordningen for næringslivet med to måneder til april, er altfor lite. Og hun får støtte.  – Dette forslaget bekrefter igjen at regjeringen er på bakbeina, med kortsiktige løsninger. Først innfører de tiltak som rammer bedriftene knallhardt. Så kommer de nok en gang med kortsiktige forslag som ikke er gode nok. Dette holder ikke, sier Listhaug til VG. – Minimum 1. juli Hun sier de vil kreve forlengelse. – Vi skal nå behandle saken, men for å sikre forutsigbarhet både for bedriftene og de ansatte, så er en forlengelse til 1. juli et minimum. I tillegg er det nødvendig å forbedre ordningen gjennom å øke kompensasjonsgraden. Hun legger til: – Da vil vi kunne vurdere videre behov i forbindelse med behandlingen av revidert budsjett til våren.Listhaug sier det er lite lurt av regjeringen å føre en kortsiktig politikk. – Det er innmari dumt å legge opp til en strategi hvor Stortinget igjen og igjen må vise vei og ta ansvar for at flest mulig bedrifter skal komme seg gjennom kneika. Dette er helt avgjørende for å redde tusenvis av arbeidsplasser som nordmenn over hele landet kan komme tilbake til når dette er over. – Dere er innstilt på å samle flertall bak en forlengelse minst frem til sommeren? – Ja. Vi kommer til å samarbeide med de partiene som er enig med oss i dette. Vi er lei av regjeringens kortsiktige politikk. Sp vil forlenge til høsten Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum er enig med Sylvi Listhaug i at ordningen må utvides. – Vi har foreslått det før og kommer selvfølgelig til å stemme for det som har vært vårt eget forslag. Ordningen bør utvides til høsten for å skape forutsigbarhet for bedriftene, sier Trygve Slagsvold Vedum til VG. – Men vi er samtidig veldig opptatt av å utvide permitteringsregelverket med seks måneder, slik at folk kan være permittert i 18 måneder. Nå har det snart gått 12 måneder siden første corona-nedstenging og folk blir sagt opp, sier han. Han retter samtidig et stikk mot Listhaug, som har vært med å forhandle tidligere kompensasjonsordninger med regjeringen. – Frp, Høyre, Venstre og KrF har drevet med klattvise runder hele tiden. Senest under budsjettforhandlignene som Listhaug ledet for Frp, sier han. – Bare et blaff Ap-leder Jonas Gahr Støre sier det er en selvfølge at ordningen må utvides.  – De har stengt ned hele Norge; to måneder er bare et blaff. Denne krisen vil være reell også om to måneder. Derfor viser regjeringen nå at den igjen er bakpå, med å ha et godt budskap for hvordan økonomiske og sosiale ordninger skal samordnes med smitteverntiltakene, sier Ap-leder Støre til VG. – Hvor lenge bør den utvides? – Tiltakene bør vare så lenge krisen varer. Vi synes sommeren er en naturlig horisont for å gi forutsigbarhet. I god tid før sommeren vil vi gjøre en ytterligere vurdering på om det bør utvides enda mer utover høsten, sier han. Vil også utvide permitteringstiden Han sier at de også vil utvide permitteringsregelverket, slik at folk som ble permittert i mars kan være permittert til sommeren - uten å bli sagt opp. – Vi mener at permitteringsregelverket bør vare ut dette halvåret. Det betyr et år og fire måneder. Men også der kan det være behov for forlengelse. Vår grunnholdning er at regjeringen forlenger for kort og det de forlenger virker for dårlig. Vi må ha noe som virker og som gir forutsigbarhet. Også støtte fra SV Også i SV finner Frp støtte. – Vi mener ordningen er for dårlig, men støtter selvfølgelig at den forlenges


Politiet vet fortsatt ikke når eller hva Espen Simonsen (32) døde av, men  mener nå at han hadde skader som tilsier at han ble utsatt for noe straffbart.  Det siste sikre livstegnet fra Simonsen er fra sent på dagen fredag 17. februar, opplyser politiadvokat Else Lokna til VG.  I tiden fra dette og frem til han ble funnet død i sitt eget hjem i Skudeneshavn mandag 20. februar, vet ikke politiet hva som har skjedd.  Men de mener at han har skader som tilsier at han har blitt utsatt for noe straffbart. Politiet undersøker fortsatt dødsfallet som «mistenkelig».   I tiden etter at mannen ble funnet død, har politiet blant annet bedt om tips, video og bilder fra området fra kvelden 17. februar og til formiddagen 20. februar. De har også bedt folk som snakket med avdøde i dette tidsrommet om å ta kontakt.  – Vi har ikke gjort noen pågripelser og ingen har status som siktet.  Har gjort beslag i boligen Boligen han ble funnet i er fortsatt sperret av. Her har politiet gjort flere kriminaltekniske undersøkelser og hundesøk, blant annet.  – Vi kan ikke gå inn på resultatene fra disse etterforskningsskrittene, men vi kan bekrefte at vi har gjort beslag i avdødes bolig, sier Lokna.  Politiet har også gjort flere titalls vitneavhør og jobber med å kartlegge avdødes bevegelser. Det er både folk som har kjennskap til avdøde, personer i nærområdet eller folk politiet tenker har informasjon som kan være relevant, forklarer politiadvokaten.  – Politiet har satt inn nødvendige ressurser for å oppklare saken og avklare hva som har skjedd. Politiet bruker betydelige lokale ressurser og har også bistand fra Kripos, sier Lokna videre.  Ber folk avstå fra ryktespredning Benedicte Storhaug er de etterlattes bistandsadvokat. Hun forteller at familien fortløpende holdes orientert av politiet og opplever dialogen som god.  – Men de opplever at det går veldig mye rykter i lokalmiljøet, og det er naturlig ut ifra det som har skjedd og politiets tilstedeværelse på stedet, sier Storhaug.  Hun henstiller nå alle om det de kontakter politiet dersom de har informasjon de mener kan være av interesse, og ellers avstå fra å spre rykter.  – Det er en stor tilleggsbelastning for familien i en vanskelig tid, sier hun.

Espen (32) funnet død:  Mistenker straffbar handling


Dietrich Späte i Det internasjonale håndballforbundet skryter av angrepsspillet i håndball-VM og sammenligner kvinnehåndball med herrehåndball. Uttalelsene får flere eksperter til å stusse. – Med tanke på kvaliteten på kvinnehåndball, ser vi at effektiviteten i angrep har økt fra 51,6 prosent til 55,1 prosent sammenlignet med VM i 2019. Det betyr at kvaliteten øker og kommer nærmere herrehåndball, lyder det fra Dietrich Späte i etterkant av årets VM. Han er leder i trener- og metodekommisjonen i Det internasjonale håndballforbundet. Sitatet går sin rundgang på sosiale medier, hvor mange reagerer på prosentutregningen og sammenligningen med herrehåndball. «Men dessverre har IQen til IHF falt tilsvarende. Dette sitatet her er fullstendig galehus. Er dette nivået???» skriver kommentator hos Viaplay, Daniel Höglund, på Twitter. VM er utvidet til 32 nasjoner fra 2019, noe som har gitt mindre håndballnasjoner og svakere lag muligheten til å spille mesterskapet. Det ledet til en rekke kamper med enorm målforskjell tidligere i mesterskapet. Kvaliteten på de dårligste lagene vekket krass kritikk blant flere eksperter. Blant annet tapte Puerto Rico 55–15 for Nederland og 48–10 for Sverige og 43–7 mot Norge, noe mange mener forklarer den økte effektiviteten i angrep. – Jeg tror uttalelsen er en jakt på å forsvare utvidelsen og finne tall som passer eget narrativ. Det er tall som underbygger at det har vært en suksess. Det må være lov å stille seg kritisk til om det gagner håndballen. Det er en merkelig variant, sier ekspert hos Viaplay, Ole Erevik, til VG. Han understreker at han ikke har studert tallene fra årets VM i detalj og kan slå fast noe sikkert rundt hvilken vei spillet har utviklet seg. – Det jeg reagerer mest på er at de bare ser på angrepsspill når de skal måle kvalitet. Det er ikke nødvendigvis valid når man skal måle håndballspillets kvaliteter, mener Erevik. Han legger også til at det er «dumt» av IHF å sammenligne herre- og kvinnehåndball på denne måten. Spätes utsagn er ikke den eneste uttalelsen fra høyt hold som har fått håndballentusiaster til å sperre opp øyne og ører.  Etter VM-finalen mellom Norge og Frankrike inntok presidenten i Det internasjonale håndballforbundet (IHF), Hassan Moustafa, podiet for å holde en tale.  – Jeg kan bekrefte at Norge er verdensmestere, innledet egypteren til stor jubel fra den norske fansen. – Danmark kom på annenplass og Frankrike på tredjeplass, fortsatte han. Denne gangen til buing blant publikum. En forvirret Hassan ser forundret rundt seg og får tilsynelatende en beskjed fra en annen person. – Danmark kom på andre? Jeg forstår ikke, sier han i mikrofonen. Ikke alle er fornøyd med at Hassan hadde glemt at det var Frankrike som spilte finale ... – Jeg mener det er totalt respektløst mot Frankrike. Hva mer kan jeg si? Tror du det er normalt at en IHF-president ikke vet hvem som ble nummer to rett etter at finalen er ferdigspilt, sier Frankrikes Béatrice Edwige til danske TV 2. – Det er en stor feil av han. Jeg tenker på Frankrike. Det svir nok litt ekstra for dem. Du så også hvordan de reagerte, sier Norges Maren Aardahl til kanalen.

Reagerer mot håndballsjef:  - Respektløst


Skuespiller Lise Fjeldstad (83) er sint på helseminister Ingvild Kjerkol, og innrømmer at hun har tar drastiske forholdsregler før hun selv ikke har helse til å klare seg selv lenger. – Jeg tenker at det er klokt av meg å samle noen piller slik at jeg kan bestemme selv når jeg ikke vil dette livet lenger, sier Lise Fjeldstad. Tirsdag var den kjente og profilerte skuespilleren gjest i «Nyhetsmorgen» på NRK. Hun var svært tydelig på hvor bekymret hun er – og hvilke løsninger hun i verste fall ser for seg for egen del. – Jeg mener virkelig det, bekrefter Lise Fjeldstad overfor VG. Hun er sint og opprørt etter å ha sett Brennpunkt-dokumentaren «Omsorg bak lukkede dører». Dokumentaren har vakt sterke reaksjoner etter at seerne blant annet fikk se hvordan 90 år gamle Lilly fra Furuset i Oslo ikke fikk den medisinen og maten hun trenger fra hjemmetjenesten.  – Det var rystende og sjokkerende bilder. Uten håp, uten varme. En menneskeforakt. Vi kan ikke bare lene oss tilbake og se på dette. Jeg er så sint nå at jeg kan gråte blod, sa Fjeldstad til NRK. Hun forteller at TV-dokumentaren skremte henne. – De gamle var så skrekkelig redde. Det er så umenneskelig og jeg synes så synd på helsearbeiderne som har så liten tid – og aldri rekker rundt. Jeg blir så forbannet på helseministeren, som har makt til å gjøre noe med dette. Men som bare står der med et smil og sier at nå må vi redusere utgiftene. Det går ikke an. Byrådsleder i Oslo, Raymond Johansen har også reagert på Brennpunkt-dokumentaren om 90 år gamle Lilly Andreassen på Furuset, som hverken fikk i seg tilstrekkelig mat eller medisiner, tross tilsyn av hjemmetjenesten. I NRKs Politisk kvarter svarte byrådslederen blant annet slik på kritikken som har fulgt etterpå: – Det er hjerteskjærende å se den omsorgen en del eldre har vært utsatt for. Det er klart at sånn skal vi ikke ha det. Lise Fjeldstad er virkelig sint. – Dette avdekker en skremmende brutalitet i behandlingen av syke og gamle. Et menneskesyn som ingen kan være bekjent av. Helseministeren skal gjøre oss trygge. I stedet er dette blitt et kaldt samfunn. Fjeldstad presiserer både overfor NRK og VG at hun ikke er avhengig av hjelp fra det offentlige ennå. – Men jeg hadde ikke klart meg uten de to barna mine som gjør alt de kan for at jeg skal ha det så bra som mulig. Så lenge som mulig. Slik sett er jeg veldig privilegert. Hadde jeg ikke hatt dem, ville jeg fått panikk, sier Fjeldstad til VG.  Hun bor fortsatt i villaen på Briskeby i Oslo. Hun var gift med skuespiller Per Sunderland frem til han døde i 2012. Sammen fikk de barna Peik og Blomma. Lise Fjeldstad var ansatt ved Nationaltheatret i 35 år. – Samtidig vil jeg jo ikke belaste barna mine for mye heller. Jeg vil jo klare meg selv så lenge som mulig. Heldigvis fungerer hodet mitt, men jeg klarer ikke å gå over lengre distanser lenger. Jeg er heldig og har råd til å ta en taxi. Det er ikke alle som har det. Derfor er det viktig at hjelpen må komme til oss, sier Lise Fjeldstad. Tove Gundersen, generalsekretær i Rådet for psykisk helse, forstår Lise Fjeldstad sitt sinne. – Men å samle piller kan bistå til en farlig utvikling og påvirkning. Selvmord er verken tiltaket eller løsningen, skriver hun i en e-post til VG. Hun mener at det er å sikre sosial støtte, bedre bemanning og større satsing, det er å ta planene i bruk for en bedre eldreomsorg.  – Politikere og helseledere må mer på banen. Rådet ønsker omsorgsboliger med mulighet for å bo med venner, familie og ha tilgang på aktiviteter. Det er målsettinger vi må hegne om. Start tidlig med å samle venner og familie om en plan, skriver hun videre. VG har bedt helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) om en kommentar

- Jeg blir så forbannet på helseministeren


Lørdag er det klart for kongelig barnedåp i Sverige. Hedersgjesten er lille prins Julian, kongens yngste barnebarn. Det betyr også at for første gang på et og et halvt år samles hele den svenske kongefamilien i en offisiell sammenheng.  Prins Julian er prinsesse Sofia og prins Carl Philip tredje barn – og er den første prins eller prinsesse som er født i den svenske kongefamilien uten å få tittelen kongelig høyhet. Det er også første gang svensk TV ikke viser en kongelig barnedåp direkte. Men uten pomp og prakt blir det ikke ifølge Svensk Damtidning. Dåpen finner sted i slottskirken på Drottningholm, begynner kl. 12.00 og kleskoden er formiddagsantrekk.  Det betyr at kvinnene har en pen kjole eller drakt, mens mennene har på seg en sjakett som er formiddagsversjonen av kjole og hvitt. Kongen og lille prins Julians far, prins Carl Philip, stiller i uniform. Prinsens fulle navn er Julian Herbert Folke. Han ble født 26. mars i år. Folke er valgt for å hedre kongens gudfar, greve Folke Bernadotte. Herbert er et slektsnavn på prinsesse Sofias side. Som ved flere tidligere kongelige barnedåper i Sverige er det også denne gangen overhoffpredikant biskop Johan Dalman og ordinær hoffpredikant Michael Bjerkhagen som leder seremonien. Etter dåpen blir det mottagelse på slottet. Deretter en privat lunsj for familien og de nærmeste vennene. Bakgrunnen for at prins Julian ikke blir kongelig høyhet, er at kong Carl Gustaf i 2019 besluttet at antallet familiemedlemmer som blir del av det offisielle kongehuset, skulle begrenses. Det betyr også at prins Julian ikke har rett på apanasje. Men tittelløs blir den lille prinsen likevel ikke. Han kan allerede nå smykke seg med tittelen hertugen av Halland. Samtidig er han også den syvende i arverekken til den svenske tronen. Kommunikasjonssjef Guri Varpe ved Det kongelige hoff, opplyser til VG at ingen fra det norske kongehus deltar i barnedåpen i Stockholm lørdag.


Politiet sier at de ser en mengde videoer om blant annet rus og psykiske utfordringer på TikTok. Her har du noen råd om hva du kan gjøre hvis det dukker opp i din feed.  Etter at to unge jenter omkom etter en mulig narkotikaoverdose, har mange delt videoer i sosiale medier.  På TikTok sørger algoritmer for at innhold som er populært i ditt område vil kunne dukke opp på din «For You»-side uten at du selv har oppsøkt det, skriver TikTok på sin egen hjemmeside.  Dette kan også være videoer som har et dystert innhold.  Politiets nettpatrulje har lagt merke til at unge velger å dele mye de opplever som vondt på sosiale medier, og mener noe av grunnen til at man kan dele fra en vanskelig hverdag er fordi man kan oppleve å bli sett.  Men dette er noe politiet advarer unge mot å gjøre.  – Vi skulle ønske at de unge ikke la ut så mye sånt fordi det kan ha en smitteeffekt som ikke er ønskelig, sier daglig leder for nettpatruljen i Øst politidistrikt, Jostein Dammyr.  Samtidig forstår han hvorfor unge deler slikt innhold på sosiale medier.  – Det er ofte mennesker som kanskje har det litt vondt og ved å legge ut sånne videoer på TikTok, så får de mye oppmerksomhet og mye av den oppmerksomheten er jo veldig støttende.  – Dette fører til en utløsning av det som heter dopamin, som er en lykkefølelse i kroppen som gjør at du en kanskje ønsker å gjøre det på nytt, og så får en følgere, man føler en suksess og vellykkethet over TikTok-kontoen sin, legger han til.  Det kan ifølge Dammyr føre til at man legger ut enda drøyere innhold for å få samme reaksjon flere ganger, og for å få oppmerksomhet, som igjen kan føre unge inn i en negativ spiral.  En av dem som jobber med å forstå TikTok og som holder foredrag om plattformen er Carina Elise Godou.  Hun har prøvd å forstå hvordan den fungerer.  – TikTok sin feed er bygget opp slik at den alltid viser deg innhold som den tror du ønsker å se, basert på din bruk av appen. Dette kan slå ut i alle mulige retninger, og hvis det er slik at du har sett på, likt eller søkt opp en viss type innhold tidligere, så vil du også få mer av dette i feeden fremover, sier hun.  Dette kan føre til at når du først har sett på videoer med dystert innhold så kan det komme flere slike videoer. – Flere brukere har begynt å ukritisk dele svært dystert innhold om rus, selvskading og lignende temaer, sier Godou.  Aftenposten har tidligere omtalt en trend på Snapchat der norske ungdommer deler fra hverdager fylt med rus, selvmordstanker og ensomhet. Om dette er noe som også skjer på Tiktok er politiet usikre på. – Vi vet ikke om de gjør det bevisst eller om det er målet. Men det er nok en konsekvens av den oppmerksomheten de ønsker, sier sjefen for nettpatruljen i Øst politidistrikt.  TikTok er ifølge Medietilsynet plattformen som øker mest blant barn og unge i Norge. Politiet merker appens popularitet,  og har noen råd til deg hvis det dukker opp innhold du ikke vil se.  – Da vil vi oppfordre unge til å rapportere og blokkere brukeren, slik at du sender et signal til TikTok sine algoritmer om at du ikke ønsker slik innhold, sier Dammyr.  Han mener også at det viktig å ta kontakt med politiets nettpatrulje i det distriktet du bor, hvis du mener noen trenger hjelp.  – Tips oss og så kan vi gjøre en vurdering av det og koble på helsevesenet hvis vi ser at det er nødvendig. Ofte er det personer vi har kjennskap til fra før av også, sier han.  TikTok-ekspert Godou mener man skal tenke litt over hvordan man føler seg etter å ha brukt appen.  – Dersom du sitter igjen med en klump i magen, dårlig selvfølelse eller andre negative tanker, så bør du revurdere om du skal bruke appen i det hele tatt, sier hun.  Om du har en venn som har det vanskelig eller som du mistenker at ruser seg finnes det råd for hva du bør gjøre

Advarer:  - Skulle ønske de unge ikke la ut så mye sånt


På en forlatt militærbase utenfor den tyske byen Rostock, står en seilbåt som knyttes til påstander om sabotasjen av Nord Stream-ledningene i fjor høst. – Det er ikke umulig, men risikoen vil være veldig høy. Forrige uke meldte flere tyske medier at myndighetene i landet hadde identifisert båten som ble brukt i forbindelse med sprengningen av Nord Stream.  Nå skal danske Ekstra Bladet ha funnet båten. På en forlatt militærbase utenfor byen Dranske, helt nordøst i landet og med tilgang til Østersjøen, har den danske avisen funnet seilbåten Andromeda. Bilder den danske avisen har tatt viser overgrodde områder og falleferdige bygninger, samt en gammel havn hvor båten Andromeda står på land. Ifølge de tyske mediene ARD og Die Zeit som forrige uke viderebrakte opplysningene om at tyske myndigheter hadde identifisert båten, var det en gruppe på fem menn og en kvinne som leide den. De seks personene skal ha brukt falske pass, og deres nasjonalitet er ukjent. Med seg skal de ha brakt flere hundre kilo sprengstoff. Mengden sprengstoff og størrelsen på båten får Tom Røseth, hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole, til å tvile på at Andromeda utførte sabotasjen. – De har funnet spor etter eksplosiver på båten, men det som svekker teorien om at den er involvert er én: mengende eksplosiver. Det andre som svekker den er dykkerkompetansen, og risikoen ved å dykke på 70-80 meter uten spesielt med assistanse, forteller Røseth og legger til: – Hvis den er involvert, er min tanke om at det må være et fartøy til involvert. Som da potensielt har en dykkerklokke, eller annet dykkerutstyr. Røseth trekker også frem at i tillegg til å frakte flere hundre kilo sprengstoff, kanskje så mye som opp mot ett tonn, må sprengstoffet senkes ned i saltvann og kobles sammen på riktig vis. – Jeg tror det trengs mer enn én litt stor seilbåt. Det er ikke umulig, men risikoen vil være veldig høy. Det er mer sannsynlig at det er noen andre kapasiteter inne i bildet, sier Røseth. Båten skal ha blitt seilt fra den tyske byen Rostock 6. september i fjor. Derfra skal den ha seilet til havnebyen Wiek, hvor den gikk videre ut mot gassrørledningene. Den skal også ha vært innom danske Christiansø mellom 16–18. september, skriver den danske avisen. Båten har vært beslaglagt av tysk politi. Ifølge de tyske avisene var ikke båten ryddet og vasket da den ble levert tilbake, og det skal ha blitt funnet rester av eksplosiver om bord. Hvorfor båten befinner seg på et nedlagt militæranlegg er ikke kjent, men den danske avisen spekulerer i at den har blitt forsøkt gjemt bort av utleieselskapet som eier den. Det var 26. september i fjor at det svenske sjöfartsverket rapporterte om lekkasjer fra gassrørledningene Nord Stream i Østersjøen. Rørledningene fraktet naturgass fra Russland til Tyskland. Danske, svenske og tyske myndigheter startet etterforskning av lekkasjen og det ble tidlig klart at det var snakk om sabotasje ved sprenging. Helt siden hendelsen i fjor høst har det blitt rettet pekefingre mot potensielle personer eller nasjoner som kan stå bak angrepet. Forrige uke meldte den amerikanske avisen New York Times at etterretningsopplysninger antydet at en proukrainsk gruppe kunne stå bak. Mange i Vesten mistenkte raskt russiske myndigheter. Men også Ukraina, Storbritannia og USA er blitt beskyldt for å ha utført sprengningene. I slutten av februar kom det også udokumenterte anklager om at Norge hadde vært en del av operasjonen i en bloggartikkel basert på én anonym kilde, skrevet av journalisten Seymour Hersh.

Nord Stream-sabotasjen:  Funnet på forlatt militærbase


27. februar 2019: Det er dette østerrikske Max Hauke (26) har forberedt seg på hele livet. 15 kilometeren i ski-VM på hjemmebane. Det blir ikke større. Foran hele nasjonen skal han vise alle hva han duger til. På tribunen sitter kjæresten og familien med store forventninger. Men ingen kjenner den mørke hemmeligheten han bærer på – den ingen må få vite om.  Bare én siste gang, tenker Hauke. Så setter han sprøyten som skal sikre VM-drømmen. Da raser politiet inn. – Jeg husker lyden og synet av politimannen med maske. Han spør «er det noen andre i rommet?». Det er som om tiden står stille, mens panikken slår inn for fullt. Det føltes på en måte som om en stor stein falt av meg, men også som en stor stein falt på meg. – Politibetjenten sa vi måtte skynde oss, siden mediene var på vei. Jeg var så redd, og ville bare snakke med noen i familien min som satt på stadion, og be dem om å reise, forteller Max Hauke til VG i dag. Hauke møter aldri opp til start. Det gjør heller ikke lagkameraten Dominik Baldauf, Karel Tammjärv og Andreas Veerpalu fra Estland, eller Aleksej Poltoranin fra Kasakhstan. Alle blir pågrepet under razziaen på grunn av dopingmistanke. Skammen er total. For Max Hauke er drømmen snudd til et mareritt. Men det skal bli verre:  En film av arrestasjonen lekkes av politiet og sprer seg som ild i tørt gress på sosiale medier. Hauke er syndebukken som blir hengt ut til spott og spe for en hel verden. – Jeg var redd for å vise meg, sier Hauke. – Da det var mørkt, tok jeg en tur ut bare for å få litt bevegelse. Det var som å befinne seg i en mørk tunnel, uten følelse for tid og rom, og uten å kunne skille mellom natt og dag. Jeg var helt paralysert. Før start i Seefeld er det tre år siden han kontaktet den tyske dopinglegen Mark Schmidt.  Hauke har dopet kroppen på veksthormoner. I samme periode har han jukset med bloddoping. Hvordan kunne det gå så langt, og så galt, for det lovende talentet som elsket idretten sin? Hvilke krefter og valg lå bak de skandaløse scenene der Hauke blir tatt på fersk gjerning med en kanyle i armen? Det er sitt livs tabbe den unge østerrikeren i dag forsøker å forklare. En av lagkameratene hans, Johannes Dürr, er allerede avslørt for bloddoping. Østerriksk idrett har vært innblandet i en rekke dopingskandaler tidligere, og Hauke forteller nå om en kultur i laget hvor man ikke snakket høyt om doping, men der det lå skjult mellom linjene. Når noen overrasket positivt i et renn, var spørsmålet internt i laget «Hva fikk de til frokost i dag?». – Jeg spurte meg selv: «Er jeg den eneste personen som ikke gjør det?». Det var alltid en følelse av at noe foregikk, sier han. – Når folk ble tatt, var det bare et bevis på mistanken, sier Hauke. I 2016 tar han det fatale valget. Johannes Dürr formidler kontakt med den tyske dopinglegen Mark Schmidt, ifølge Hauke. Dürr selv nekter for dette. Hauke og Schmidt inngår en avtale om at ingen andre må få vite noe. Han sier ingenting til familien eller kjæresten. – Det er ikke slik at det skjer plutselig en dag: «Jeg må dope meg», sier Hauke til VG. – Men etter hvert tenker man at det er normalt på grunn av kulturen. Jeg kom i kontakt med Schmidt i 2016 da jeg var på den mørke siden. I årene før VM i Seefeld passer Hauke på at han ikke ender for høyt opp på resultatlistene.  I verdenscuprenn ville han bare bli «topp 30». Hauke forteller om et løp i Davos i 2017 da han følte det gikk for fort. Han bremset da ingen fulgte med i nedoverbakkene.  Han nevner også et renn i Ulricehamn i 2019, der han passet på å åpne tregt. – Vi tenkte at hvis vi fikk gode resultater, så vil politiet begynne å se nærmere på oss. Et par gode resultater i Seefeld ville vært nok.  – Jeg ville slutte med doping etter Seefeld-VM. Målet mitt var å være topp seks. Da ville alt være perfekt


Vibeke Holth må klare seg uten hjelpen fra au pairen. Det synes hun lite om. Nå krever hun unnskyldning fra LO-lederen.  LO-leder Peggy Hessen Følsvik har lenge vært tydelig på at au pair-ordningen bør avvikles. Nå får hun det som hun vil. Det hun i 2017 kalte  «moderne slaveri», vil nå bli lagt ned. Begrepet ble også en del av debatten da nyheten ble sluppet i går. Ordbruken vekker sterke reaksjoner hos Vibeke Holth.  Hun jobber som redaktør i Kapital, og er alenemor til sine to barn på fem måneder og fire år.  Hun får hjelp av en au pair som har bodd hos henne i ett år.  – Jeg reagerer sterkt på at LO-lederen beskylder meg og andre vanlige hardtarbeidende småbarnsfamilier for noe så grusomt som slaveri. Det er beviselig feil, og det er svært alvorlig at LO-lederen stempler vanlige mødre og fedre med krevende arbeidsdager som kriminelle. Det bør de beklage overfor alle som uskyldig blir rammet. Gir ingen unnskyldning Hun fortsetter:  – Slaveri er å ta eierskap over andre mennesker, omsette dem som varer og betingelsesløst utnytte dem. Au pair-ordningen er det motsatte: Et kulturutvekslingsprogram hvor au pairene høyst frivillig kommer til Norge for å oppleve landet og kulturen. Dette i bytte mot lettere husarbeid maks 30 timer i uken, måltider inkludert. LO-leder Peggy Hessen Følsvik gir ingen unnskyldning, men svarer at «folk med god samvittighet ikke trenger å la seg krenke av en spissformulering som dette».  – Ordet ble brukt i forbindelse med en sak for noen år siden der et ektepar ble dømt til fem måneders fengsel og en betydelig bot for å ha misbrukt au pair-ordningen. Vibeke Holth vet godt at dette ikke dreier seg om alle som har au pair eller om henne, sier hun. Dommen LO-lederen viser til ble anket, og i 2019 reduserte Høyesterett straffen til 75 dagers fengsel og inndragning av 100.000 kroner. Også leder Jørn Eggum i LOs største forbund i privat sektor, Fellesforbundet har kalt det moderne slaveri. – Klump i brystet Au pair-ordningen kom til Norge i 1969. Men nå blir den mest sannsynlig historie, i hvert fall hvis Arbeids- og inkluderingsminister Marte Mjøs Persen får det som hun vil. Hun viste onsdag til at «tiden der au pair-ordningen reelt sett var en kulturutvekslingsordning er forbi».  – Selv om mange au pairer har det fint hos familiene de bor hos, har ordningen også for noen blitt et smutthull for å få billig arbeidskraft, sa Pedersen.  Holth, som selv har vært au pair i Sveits, har opp gjennom årene hatt tre au pairer fra ulike land, og synes det er trist at ordningen nå avvikles. – Min første reaksjon var at jeg fikk en klump i brystet og ble veldig lei meg. – Hvordan reagerte au pairen din? – Hun synes også det er veldig trist for hun ser jo hvilken ny verden som har åpnet seg for henne her, hevder Holth.  Holth sier hun har knyttet varige vennskapsbånd til alle sine au pairer. – Jeg skulle veldig gjerne ønske jeg hadde et bestemor-fang som kunne ha barna de gangene jeg ikke kan, men i mangel på det er det betryggende og godt å ha en person som har bodd lenge hos oss og som kjenner barna, sier Holth. – Hvor mye vil avviklingen berøre deg? – Akkurat nå vet jeg ikke hvordan jeg skal få hverdagen til å gå ihop siden jeg er alenemamma med to små barn, hund og en krevende jobb. Det å ha en au pair i huset gjør at vi har en veldig fin hverdag, noe au pairene våre fortjener mye av æren for, svarer Holth, før hun legger til: – Tapet er likevel verst for alle de som nå mister sin eneste mulighet til å reise til et annet land og oppleve vår kultur. Det er i dag ingen bedre måter å lære om norsk kultur på enn å bo hos en familie å oppleve den i praksis. Å legge ned ordningen medfører at tusenvis får det dårligere, uten at noen får det bedre


OBERSTDORF/OSLO (VG) Maiken Caspersen Falla (30) beklager etter at Norge endte nede på sjetteplass i lagsprinten. Nå reiser hun hjem fra VM.  – Jeg merket det allerede i semien at det var en tung dag. Jeg er skuffet over å få en sånn tung dag i VM. Dessverre har jeg hatt litt for mange slike dager det siste året. Det er spesielt kjedelig når man går på lag med Tiril, sier Falla til NRK. Lagvenninnen var rask med å si at det ikke var noe Caspersen Falla trengte å tenke på.  – Jeg har en ekstremt dårlig dag egentlig. Det er litt forskjellige grunner, men det blir bare teite unnskyldninger. Det var ikke bra nok, sier Caspersen Falla til VG, som nå reiser hjem fra VM.  – Det er et mareritt. Jeg ber om unnskyldning til Norge, sier hun til Aftonbladet.  Tiril Udnes Weng hadde muligheten til å ta sin første VM-medalje, men måtte altså nøye seg med sjetteplass. – Jeg hadde håpet på mer. Jeg må innrømme det, sier Udnes Weng til VG. – Hun hadde en tung dag i dag. Da er lagsprint noe av det verste du kan gå. Å gå tre runder her så fort du kan, i varmen, det suger krefter, sier Udnes Weng til VG.  – I denne lagsprinten var vi dessverre sjanseløse, sier NRKs langrennsekspert Fredrik Aukland.  I VGs VM-studio var blant andre langrennsløper Mikael Gunnulfsen. – I dag var Maiken det svakeste leddet, sier Gunnulfsen. – Tiril fikk en liten jobb ut på sin siste etappe. Hadde hun ikke måtte gjøre det, hadde hun kanskje vært enda bedre med i den siste bakken. Maiken sin andre etappe setter Tiril en posisjon hvor hun må bruke mye krefter allerede da, sier han.  Selv uten Linn Svahn på startstreken, var det svenske laget med Maja Dahlqvist og torsdagens sprintvinner Jonna Sundling de store favorittene i kvinnenes lagsprint. Det svenske laget innfridde også forventningene.  Tiril Udnes Weng sendte Maiken Caspersen Falla ut på tredjeplass, 2,8 sekunder bak det svenske laget på den siste etappen. I front ble det en kamp om gullet mellom russiske Natalja Neprjajeva, svenske Jonna Sundling og sveitsiske Nadine Fähndrich – som tidlig rykket seg forbi Caspersen Falla og tok seg opp til teten.  I den siste bakken måtte Neprajajeva slippe og inn på oppløpet sto det mellom Sverige og Sveits. Der viste Sundling seg som den sterkeste og sikret sitt andre gull i mesterskapet.  Caspersen Falla falt bakover på den siste etappen og det norske laget endte helt nede på sjetteplass, snaut 19 sekunder bak Sundling.  Få med deg alt om Ski-VM i vårt VM-studio! Norge fikk en forsmak på hva som ventet i finalen i den andre semifinalen, hvor de tok seg videre bak Sverige og den russiske duoen Natalja Neprjajeva og Julija Stupak.  I det første semifinaleheatet var det Slovenia som viste seg som den sterkeste nasjonen. Finalen i seg selv ble preget av mye knall og fall i starten, men de største favorittene kom seg alle trygt gjennom uten å gå i bakken.


Storspillet til Martin Ødegaard (24) går ikke ubemerket hen i England. I nordmannens sykdomsfravær ble det «kun» 2–2 borte mot Sporting i torsdag kveld. Arsenal-manager Mikel Arteta møter pressen fredag ettermiddag. Da får vi muligens svaret på om Arsenals nøkkelmann er klar til helgens kamp mot Fulham. Ni mål og seks målgivende pasninger er fasiten for Arsenal-kapteinen så langt.  – Han har hjulpet Arsenal til å bli tittelutfordrere som den drivende kraften på midtbanen, sier CBS Sports-eksperten Micah Richards.  Richards har blitt en stor TV-profil som en del av eksperttrioen han danner sammen med Jamie Carragher og Thierry Henry. Eksperten sammenligner nordmannen med en av spillerne som var mest fremtredende i perioden hvor Manchester City dominerte. – Ødegaard minner meg om min gamle lagkamerat David Silva med måten han ønsker å komme seg inn i trange rom, ha ballen mye og diktere spillet. Han gjør alt så uanstrengt også, og jeg elsker å se ham spille. Martin Ødegaard har fått mye oppmerksomhet for spillet sitt denne sesongen, hvor han for alvor har slått ut i full blomst. I januar ble han kåret til månedens spiller for november og desember. – Jeg elsker Ødegaards reise og måten han har fått karrieren tilbake på rett kjøl. Han stjal overskriftene da han gikk til Real Madrid som 16-åring, men deretter så ting ut til å gå i feil retning. Jeg lurte på om han skulle få ut potensialet sitt. At Ødegaard har fått ting til å snu som dette, er imponerende, sier Richards. Tidligere denne sesongen åpnet Ødegaard selv opp om veien fra Strømsgodset til Arsenal.  – Jeg sluttet å spille med den gnisten som var typisk for spillet mitt. Jeg begynte å spille litt for trygt en stund. Jeg var mer redd for å gjøre feil enn å faktisk spille mitt spill, og spillet mitt handlet om å utgjøre en forskjell og spille den vanskelige pasningen. Jeg kan forstå hvorfor det skjedde nå. Jeg var en liten gutt, men jeg lærte at jeg måtte være nådeløs. Man er nødt til å gi litt f. Man må vise den ekte seg på banen, sa Ødegaard i et innlegg hos The Players Tribune. Den tidligere Arsenal-legenden Cesc Fàbregas forteller at han lot seg imponere av Arsenals unggutter da han stakk innom trening forleden. – Jeg kan se meg selv i øynene deres. De er ydmyke og ønsker å jobbe hardt. Det er mye kjemi mellom dem – og det hadde vi også, sier Fàbregas – og trekker frem Martin Ødegaard, Bukayo Saka, Gabriel Martinelli og Emile Smith Rowe.


Trønderrock-legendene krever kompensasjon for rettigheter som strekker seg helt tilbake til årtusenskiftet – blant annet for musikken som gjorde stjerner av dem på åttitallet. – Vi har holdt på nå i år etter år, sier Tysland til VG om konflikten mellom artistene og plateselskapet. – Vi må få satt et punktum her. Vi kan ikke holde på slik resten av livet. Vi begynner å bli voksne folk, sier den nå 71 år gamle artisten til VG. Åge Aleksandersen (73) bekrefter overfor VG at han sammen med Tysland går til retten dersom de ikke kommer til en snarlig enighet med Warner Music. Via advokatfirmaet Thommessen har de nå sendt Warner et søksmålsvarsel. – Artistene krever enerett til katalogene sine, og de mener at den eneretten har de egentlig hatt hele tiden, sier artistenes rådgiver, Sæmund Fiskvik. – De mener at det at de ikke har visst om dette ikke spiller noen rolle, fordi de har blitt lurt, ført bak lyset. De mener at dette er blitt utnyttet bak deres rygg og søker erstatning for det. Leif O. Ribe, daglig leder i Warner Music, er forelagt kritikken i denne saken, men ønsker ikke å kommentere den. Artistene og selskapet krangler om musikken som løftet trønderrockerne til nasjonalskattnivå på åttitallet: Aleksandersen-låter som «Levva livet» og «Lys og varme», Tysland-slagere som «Heile livet» og «Gutta på by’n». Disse ble den gang gitt ut av et plateselskap titulert Plateselskapet.  Rettighetskonflikten starter med et konkursoppgjør fra 1993, etter at Plateselskapet gikk over ende. Selskapet ble drevet av Gunnar Hordvik, en av trønderrockens viktigste bakmenn. Han døde i en ulykke i 2005. Stridens kjerne er hvorvidt Hordvik faktisk tilegnet seg rettighetene til musikken etter konkursen i 1993.  Tysland er overbevist om at Hordvik ikke gjorde det. – Det er ingen som bestrider at det aldri noen gang har blitt overdratt rettigheter fra oss. Og da er jo rettighetene våre, mener han. Hordvik fortsatte uansett å forvalte rettighetene i sitt neste plateselskap, Norske Gram, som blant annet også ga ut D.D.E. og solgte enorme mengder plater på nittitallet. Flere videresalg av musikken fra Plateselskapet, inkludert Aleksandersens og Tyslands, endte til slutt hos Warner Music, ett av de tre store multinasjonale plateselskapene. I 2016 tok Aleksandersen og Tysland – og Hans Rotmo, som ikke er med på søksmålsvarselet nå – kontakt med Warner om rettighetsspørsmålet. Artistene var også da representert av Sæmund Fiskvik, i lang tid en av den norske platebransjens mektigste aktører, nå leder av produsentforeningen Nora (Norwegian Recording Artists). – Vi har spurt i seks år om Warner kan dokumentere at Gunnar Hordvik kjøpte rettighetene av boet. Det kan de ikke, hevder Fiskvik. Fiskvik, som ledet plateselskapsorganisasjonen IFPI i en årrekke, forklarer fordelingen av rettigheter mellom artister og plateselskap slik: Begge parter har i utgangspunktet «enerett» til innspilte opptak, og via en platekontrakt vil som regel plateselskapet få retten til å kontrollere bruken av musikken. Men dersom plateselskapet fordufter, for eksempel ved en konkurs som den ovennevnte i 1993, opphører kontrakten. – Da gjenvinner artisten sin enerett, og dermed blir artisten sittende med enerett til utnyttelse av opptakene. Da sitter artistene med bilnøkkelen, og kan kjøre hvor de vil, sier Fiskvik. – Det vanlige er at produsentrettighetene, altså plateselskapets rettigheter, selges fra boet, så kommer en ny eier inn. Men det skjedde ikke her. Hordvik videresolgte i 1997 de nå omstridte rettighetene til TV 2. Plateselskapet EMI kjøpte dem av TV 2 i 1999. EMI ble i 2013 innlemmet i Warner Music. – EMI, og senere Warner, forventer man hundre prosent profesjonalitet av, hundre prosent aktsomhet ved kjøp. De må sjekke helt til bunns at de ikke kjøper «katta i sekken»

I konflikt med Warner:  - De har blitt lurt


LAHTI (VG) Johannes Høsflot Klæbo (26) vant til slutt, men forsøkte å rykke fra flere ganger underveis på 20 kilometeren søndag. Men lukene ble stort sett tettet og Viaplays ekspert mener det er rart Harald Østberg Amundsen (24) hjalp til med det. For på en dag der Klæbo vant i overlegen stil, Pål Golberg tok en sterk andreplass og svenske William Poromaa ble nummer tre, handlet mye om en taktisk manøver av en helt annen nordmann. For Viaplay-ekspert Martin Johnsrud Sundby sperret opp øynene da Harald Østberg Amundsen valgte å tette lukene til en svært sprek Klæbo underveis i løpet. – Det er faktisk ikke greit, sa Sundby i Viaplays studio. – Harald gjør skam på en uskreven regel. Det er han som tar igjen Klæbo, og det er ikke lov. Vi skal ikke hente inn våre egne. Sundby mener at det var hjemmehåpet Iivo Niskanen som skulle hatt jobben med å innhente Klæbo, og at de andre nordmennene burde legge seg bak ham. Han kaller det som skjedde «snodig». – Til syvende og sist er Johannes sterkest, men han viste et ønske om å avgjøre tidligere enn det ble. Harald Østberg Amundsen reagerer slik når VG konfronterer ham om Sundbys kritikk: – Jeg synes det er tullete. Det er kanskje noe annet med OL, men dette er siste verdenscup for sesongen og vi vet hvilken spurt Johannes har, og da må jeg få lov til å gå for egne sjanser. Om Sundbys «uskrevne regel» sier han: – De reglene er forsvunnet for lenge siden. Vi er åtte nordmenn i toppen hele tiden. Jeg kan ikke la Niskanen tette hver eneste luke. Jeg så jo hvor sterk Johannes var - at han kom til å vinne uansett. Jeg kan ikke slippe for gøy. Alle går det de kan fra bunnen til toppen uansett. Jeg gikk for egne sjanser, det gjorde alle andre også. Klæbo virket ikke å bry seg stort om det som skjedde bak ham i feltet. Trønderen var uansett helt overlegen, tok sin 20. verdenscupseier denne vinteren - og tangerer med det Therese Johaugs seiersrekord i løpet av en sesong. – Jeg tenker at Harald skal gå og dra opp hvem han vil. Det er ikke et VM, heller. Det er et verdenscuprenn. Hvor mange nordmenn er vi oppi der? Det er flust av oss. Skal vi la nordmenn få gå i alle bakker? spør Klæbo og fortsetter: – At bare førstemann som rykker, så skal resten bremse... Harald gikk for sine muligheter. Han så pigg ut, det er uheldig at han falt underveis, han må holde seg på beina. Til Sundbys påstand om at Amundsen «gjorde skam på en uskreven regel», svarer Klæbo slik: – Jeg har ikke sett løpet. Jeg vet ikke hvor mye han har dratt opp, heller. Det er et vanlig verdenscuprenn. Det går fint. Vi er to nordmenn topp to der uansett. Jeg håpet det skulle komme opp noen flere også for å sette mer fart. Selve rennet ble ganske så likt som damenes tidligere søndag. Feltet var stort sett samlet i lang tid. Men ved passering 15 kilometer og en fjerdedel av løpet igjen, var det en gruppe på drøyt ti utøvere med i kampen om seieren.  Blant dem syv nordmenn, canadiske Antoine Cyr, finnene Iivo Niskanen og Ristomatti Hakkola, William Poromaa fra Sverige, og franskmannen Hugo Lapalus.  Men det var åpenbart at Klæbo hadde best å gå med de siste kilometerne.  26-åringen dro til flere ganger. Til slutt måtte resten gi slipp på ham og runden inne på stadion var en parademarsj. Nå sikret han ny poengrekord i verdenscupen sammenlagt uansett kjønn. Martin Johnsrud Sundby hadde den på herresiden med 2634. Bjørgen hadde rekorden med 2689 poeng. Klæbo står igjen med 2715 poeng etter årets sesong. – Det har gått på skinner etter VM. Det er stort, det. Poengrekorden, det er stort og tangeringen av Johaug... Det er det ikke mange som har gjort før. Det er vanskelig å sette ord på det. Det har vært en lang sesong. Dette henger høyt, sier Klæbo


Ifølge Erling Braut Haalands agent Rafaela Pimenta er den norske superstjernen i ferd med å inngå tidenes utstyrsavtale for en fotballspiller. – Siden jeg startet for tyve år siden, har jeg aldri vært borti lignende summer rundt en sponsoravtale som vi diskuterer i dag for Haaland. Vi vil snart kunngjøre Haalands nye sponsor, og det er den største sponsoravtalen i fotballhistorien, hevder Pimenta overfor Globo Esporte, gjengitt av blant annet Sport Witness. Ifølge agenten handler sponsoravtalen om hvilke fotballsko Erling Braut Haaland skal bruke de neste årene. I skrivende stund er altså nordmannen ikke bundet til noen sponsorer når det gjelder fotballsko. Denne sesongen har den norske toppscoreren i Premier League stort sett vært å se i Nike-sko, foruten debuten i Community Shield. Da brukte jærbuen Adidas-sko. – Vel, alle vet at han har spilt uten sponsor en stund, og nå er det på tide, ikke sant? Så vi burde kunngjøre det veldig snart, sier agent Pimenta. Haaland scoret og avgjorde på overtid i helgen – med Nike-sko – for Manchester City:


LEVICE (VG) Utenfor den rolige byen vest i Slovakia, rundt 40 mil fra grensen mot Ukraina, trener amerikanske soldater på hvordan de skal kunne støtte det slovakiske forsvaret i en krig.  Flesteparten av soldatene som går rundt i det åpne øvelsesområdet, har amerikanske flagg på uniformen. Området er stengt av fra veiene rundt med ruller av piggtråd. Det er her aktivitetene som utføres ute i terrenget koordineres fra.  – Trusselen er tydelig, og vi trenger å være klare for det. Spesielt i kontekst av hva vi ser i øst er det på tide å styrke samarbeidet på militært nivå. Det er derfor denne øvelsen, en av de største i vår historie og en av øvelsene som blir gjennomført i Europa nå, er veldig viktig, sier Marian Majer, statssekretær i det slovakiske forsvarsdepartementet, til VG.  Han har ankommet området militærøvelsen koordineres fra i helikopter sammen med generalløytnant Ľubomír Svoboda.  Personellet som følger med forsvarstoppene bærer tydeligere preg av den anspente situasjonen i nabolandet: Flere av dem har ukrainske sløyfer på brystlommene.  Majer sier han mener øvelsen sender et signal om solidaritet og forberedelse i hele NATO. – Vi er klare, vi vil ikke tolerere noen form for krenkelse av våre territorier. Jeg tror at så langt har NATO vært veldig tydelige på at vi står samlet og er klare til å forsvare hver centimeter av Europas territorier.  Saber Strike 2022 var planlagt før krigen i Ukraina, men øvelsen er nå mer aktuell enn noensinne: Slovakia er et av landene som grenser mot krigen Ukraina i øst, og de siste dagene har krigen nærmet seg grenseområdene. I bakgrunnen kommuniserer soldatene med hverandre i walkietalkier, og gjør seg klare til å flytte kjøretøy og annet utstyr. Når store tropper skal bevege seg, handler mye nettopp om de små praktiske detaljene: Man må ha kontroll på mat, bensin og logistikk for at det ikke skal stoppe opp.  Øver med amerikanerne Rundt 1500 amerikanske soldater deltar i øvelsen som pågår i flere land. Men de av dem som befinner seg på logistikkbasen, svarer hverken på spørsmål om det slovakiske forsvaret eller krigen som pågår i nabolandet.  – Det er en treningsøvelse vi gjør årlig, planlagt året før. I år er det i Slovakia, så vi er her for å trene, så enkelt er det, sier fenrik Elijah Dybdahl (23) til VG.  Hans overordnede, major Wenstrup, snakker også om det gode samarbeidet – men unngår å snakke om den anspente situasjonen i landet de øver i.  – Det er en ære å være gjest i Slovakia så lenge øvelsen varer, sier han.  Mange slovaker har vært skeptiske til NATO, men spesielt USA, når det kommer til hvem som har ansvar for økt spenning i nabolandet. Ifølge en spørreundersøkelse utført for slovakiske Hospodárske Noviny endret bildet seg markant etter at Russland invaderte Ukraina.  Sendte soldater mot grensen Statssekretær Majer sier han frykter den nye, eskalerte sikkerhetssituasjonen Slovakia nå befinner seg i, vil vare lenge.  – Slovakia befinner seg i en veldig vanskelig og ny situasjon. Vi vet ikke hva som vil bli utfallet av denne konflikten, men uavhengig av det er det tydelig at vi har et aggressivt Russland i øst. Sannsynligvis vil ikke Russland være tilfreds med noen form for løsning, fordi de ikke er tilfreds med den nåværende sikkerhetssituasjonen i Europa, sier Majer. – Dette er en helt ny sikkerhetssituasjon ikke bare for Slovakia men for landene rundt oss. Så vi er nå definitivt frontlinjen.  Opprinnelig var det flere slovakiske soldater også her hvor øvelsen holdes enn i dag: Opptil 1500 slovakiske soldater ble sendt mot grensen i øst for å håndtere flyktningsituasjonen der. Til tross for det fortsetter aktivitetene under øvelsen som planlagt, ifølge det slovakiske forsvaret.  Majer sier det er tydelig at man ikke kan se for seg en kortvarig krig eller konflikt


TOKYO (VG) Silje Solberg (31) glitret da hun endelig fikk OL-debuten. Det glitrer også på fingeren til håndballjentenes målvakt. Neste sommer gifter hun seg med Lars Østhassel. – Jeg gleder meg veldig, sier Silje Solberg til VG som tirsdag fortsetter OL mot Angola her i Japan. Mot Sør-Korea vartet sisteskansen opp med 19 redninger. Mandag våket håndballjentene opp til Norges første OL-gull. Forloveden hjemme i Oslo er en viktig støttespiller for Solberg – også rent sportslig. – Han betyr utrolig mye. Lars er veldig støttende og elsker håndball selv. Han er en av mine største fans. Han er der for meg og gir meg gode tilbakemeldinger og har troen, forteller hun. Paret skal 9. juli neste år inngå ektepakten på vakre Hellviktangen på Nesodden rett utenfor Oslo. – Vi har lyst til å gifte oss ved Oslofjorden. Vi ser for oss å ha presten ut mot sjøen, satser på fint vær og ute-bryllup, sier Silje oppvokst i Bærum. Tvillingsøster og OL-spiller, Sanna Solberg-Isaksen, giftet seg for to år siden med sin Kjetil Føleide-Isaksen. Det inspirerte Silje. – Hun var som en nyforelsket jente da hun kom ut fra bryllupet, husker Silje. Søsteren som scoret sitt eneste mål i OL-premieren på en perfekt pasning fra nettopp 16 minutter yngre Silje. Under VM i Japan i 2019 kom Silje Solberg med en aldri så liten utfordring til kjæresten gjennom VG. – Nei, altså, jeg er klar om det kommer et frieri, sa keeperen med et stort smil i Kumamoto. Og det skjedde i Györ før EM sist høst. Lars Østhassel avslørte forlovelsen etter at Silje Solberg hadde stått på sitt aller beste i EM-finalen i desember. – Jeg fridde faktisk i Ungarn før EM. Nå er vi forlovet. Det er kjempehyggelig. Jeg hadde tatt med ring fra Norge og var forberedt, fortalte Østhassel på VGs spørsmål den gangen. Østhassel spilte i fotball i oppveksten på Abildsø i Oslo og har etter eget utsagn «aldri tatt i en håndball». Paret møttes for 10 år siden på Universitetet i Oslo da de studerte matematikk og statistikk sammen. Silje Solberg har en bachelor i matematikk og økonomi. – Hun har orden på statistikken på håndballbanen også. Hun er en smart person, beskriver Østhassel som selv jobber som aktuar i skadeforsikring hjemme i Oslo. Etter hvert gikk Silje Solberg karrierestige videre til Danmark, Frankrike og så til Siofók og Györ i Øst-Europa. Paret er sammen omtrent en uke i måneden. – Jeg skulle gjerne hatt ham i Ungarn. Nå har vi hatt syv års avstandsforhold. Så det er klart at det tar på, sier hun. Solberg har kontrakt med Györ til sommeren 2023. Det foreløpig usikkert om paret flytter sammen etter giftermålet. – Det får tiden vise, sier Silje Solberg. Foreløpig har hun mer enn nok med endelig å få spille OL for Norge. Håndballjentene møter Angola tirsdag kl. 12.30 norsk tid.

Gifteklare Solberg:  - Han betyr utrolig mye


President Vladimir Putin (70) innrømmer at det har vært problemer i det russiske militæret, men prøver å forsikre om at de er på rett vei. Eksperter VG har snakket med, lar seg ikke overbevise. På sin pressekonferanse etter besøket i Kirgisistan sist uke, ble den russiske presidenten spurt om hvordan det går med forsyningene til krigen i Ukraina. – Du sa at problemene i hæren blir løst, og at de allerede er løst, men likevel stopper ikke strømmen av meldinger fra frontlinjen. Folk ber om uniformer og medisinsk utstyr, som de går tom for. Hva skal jeg tro på?  Slik lød det vågale spørsmålet fra den kvinnelige journalisten, ifølge avisen Moskovskij Komsomolets. – Du kan ikke stole på noen. Bare på meg, svarte Putin, trolig ment som et sitat fra en kjent sovjetisk TV-serie på 1970-tallet – om en sovjetisk spion som opererte i Nazi-Tyskland. VG var fredag i Kyiv – slik er det der nå:  Men den russiske presidenten fortsatte i en mer alvorlig tone: – Vi jobber konstant sammen med Forsvarsdepartementet, praktisk talt hver dag. Ja, det var problemer, og kanskje er de der fortsatt, selv om jeg er trygg på at de er mindre nå. De er ikke lenger så akutte som de var i begynnelsen av mobiliseringen, sa presidenten, gjengitt av Tass. Samtidig innrømmet Putin: – Jeg tror du har rett, problemene er langt fra å være fullstendig løst. Han sa at industridepartementet er involvert i produksjon av det utstyret som de militære mangler. – Det er få tegn på at det har skjedd noen forbedring, mener Joakim Paasikivi, lærer ved den svenske Försvarshögskolan til VG. – Det er selvfølgelig vanskelig å si hva som skjer inne i selve Russland, men ut fra det vi ser av misfornøyde soldater, så er det fortsatt dårlig logistikk fram til Ukraina. De russiske soldatene har dårlig vinterutrustning, og det er dårlig med mat til fronten. – Men nå sier Putin at det er i ferd med å løse seg? – Putin har i alle sammenhenger sagt at «det går i henhold til planen, det er ingen større problemer, vi holder på å løse det nå». Det har vært det samme budskapet hele krigen, uansett hvor dårlig det har vært. Det gjør at det er vanskelig å legge vekt på det han sier nå, sier Paasikivi. – Hva tenker du om en mulig ny mobilisering? – Det er snakk om en ny mobiliseringsbølge etter nyttår, men det er vanskelig å se hvordan de skal kunne finne utrustning til nye soldater når det ikke engang nå fungerer særlig bra. – Hvor mange er egentlig mobilisert siden Putin kom med sine ordre den 21. september? – Det er vanskelig å si. Putin sa for lenge siden at det var 318.000, men samtidig er det informasjon om at det pågår både en vanlig mobilisering – men også at han leter etter minoriteter, gjestearbeidere og andre som tvangsmobilisertes. Pluss de som rekrutteres fra fengslene. Jeg tror disse er utenom de offisielle tallene. – Lovene ble endret? – Ja, de forandret lovene slik at både dømte og utlendinger kan mobiliseres. Jeg tipper at de satser mest på gjestearbeidere fra land som Usbekistan og Tadsjikistan. Aage Borchgrevink, forfatteren bak den ferske boken «Krigsherren i Kreml», sier at mobiliseringen var en «game changer»: – Mobiliseringen fikk en effekt i synet på krigen. Stemningen snudde. Det gikk fra ønsket om å fortsette krigen til at et flertall nå ønsker fredsforhandlinger med Ukraina. – Det er en kjent sak blant russerne at mobiliserte ble sendt til fronten uten trening og uten godt nok utstyr. Det er en av grunnene til at folk frykter for en ny mobilisering. – Kan den komme? – Mange tror en ny mobilisering vil komme på nyåret. Men det er åpenbart noe som kan skape mye uro, og som derfor er en nøtt for Kreml. De vet hvordan det gikk sist med angrep på krigskommissariater og den slags. – Hvilket bilde prøver Putin å skape? – Putins historie er nå at det handler om at Russland er i en eksistensiell kamp. At det handler om Russlands fremtid. At Vesten vil ødelegge Russland. Det er vanskelig ikke å være pessimist på Russlands vegne nå, sier Aage Borchgrevink.

- Du kan ikke stole på noen. Bare på meg


Foran millioner av TV-seere på den russiske statskanalen Rossija-1 ga forsvarsekspert Mikhail Khodaryonok mandag en kritisk analyse av Russlands invasjon av Ukraina.  – Det har satt Russland i fare for fullstendig internasjonal isolasjon, sa forsvarsekspert Mikhail Khodaryonok, i talkshowet «60 Minutes», som sendes to ganger daglig på statlig TV i Russland, ifølge The Telegraph.  Selv om Kreml ofte tegner et bilde av at den russiske offensiven går som planlagt, deler den pensjonerte obersten et annerledes syn på situasjonen.  Det er ikke ofte man hører uttalelser som dette på statlig russisk TV:  – Man må ikke svelge informasjons-bedøvelse, sa han om rapporter om at ukrainske styrker angivelig skal ha lav moral.  – Det er ikke sant, for å si det mildt.  Dette sa han til programleder Olga Skabeyeva, som ifølge Reuters er kjent som en av de mest Kreml-vennlige journalistene på TV.   – Situasjonen vil bli verre Militære midler fra Vesten i tillegg til et ukrainsk forsvar som kan bevæpne og mobilisere en million mennesker, er noe av det Khodaryonok advarer om.  – Vi må ta hensyn til dette i våre vurderinger, at situasjonen for vår del helt klart vil bli verre, uttalte Khodaryonok.  Angående de ukrainske styrkene understreker han at deres ønske om å forsvare moderlandet fortsatt eksisterer i høyeste grad.  – Endelig seier på slagmarken avhenger av moralen til troppene, de som kjemper for ideer som de er villig til å ta og ofre blod for.  – Vi er nødt til å løse det Mandag ble det klart at Sverige vil søke om Nato-medlemskap etter at Finland gjorde det samme søndag.  Khodaryonok kommer med advarsler om hva Russland bør, og kanskje enda viktigere, ikke bør gjøre, i den forbindelse:  – Det viktigste er å forbli realistisk fra et politisk militært ståsted.  – Å se på det store bildet, fra et generelt strategisk ståsted, er for guds skyld ikke å peke missiler mot Finland.  Det største problemet med Russlands militære og politiske situasjon er at de er i total geopolitisk isolasjon, som begrenset tilgang på ressurser, sier han videre.  – Hele verden er imot oss, selv om vi ikke er villig til å innrømme det. Denne situasjonen er ikke normal. Og på en eller annen måte er vi nødt til å løse det. Programlederen kommer med innvendingen om at verdens mest folkerike land India og Kina støtter Russland, og konkluderer dermed at det er flere i verden som støtter Russland enn som er i mot.  Khodaryonok svarer:  – Deres støtte er ikke uforbeholden.  Programlederen fortsetter å stille et retorisk spørsmål om Russland nå skal bli «venner med Storbritannia» etter alt som er sagt og gjort fra den kanten. – Det er en koalisjon av 42 land som er i mot oss, og våre ressurser, militærpolitsk og militærteknisk er begrenset. Situasjonen er ikke normal, og vi må på en eller annen måte løse det.

Forsvarsekspert på russisk TV:  - Hele verden er imot oss


Før mandagens forhandlinger mellom Russland og Ukraina var signalene positive: – Nøytralitet er det enkleste å gå med på, sier sjefforsker om mulige løsninger.  Nye samtaler mellom partene i den blodige konflikten startet mandag morgen.  Et russisk delegasjonsmedlem, Leonid Slutskij, sa søndag ifølge det russiske nyhetsbyrået RIA at det var betydelig fremgang og at partene håper å komme frem til en felles posisjon. Den ukrainske forhandleren Mykhailo Podoljak trodde søndag at samtalene kan lede til resultater i løpet av noen dager, skriver The Guardian. Podoljak sier mandag at ukrainerne i den fjerde samtalerunden vil fokusere på våpenhvile, tilbaketrekning av tropper og sikkerhetsgarantier for Ukraina. Samtalene mellom russiske og ukrainske representanter er satt på pause og gjenopptas etter planen tirsdag, ifølge myndighetene i Kyiv. Så langt er ikke noe av innholdet i mandagens samtaler kjent.  Før forhandlingsstart kunngjorde den ukrainske visestatsministeren Irina Veresjtsjuk at ti humanitære korridorer skal åpnes for å evakuere sivile fra krigsrammede byer. Kremls talsmann Dmitrij Peskov uttaler mandag at det russiske forsvarsdepartementet ikke utelukker muligheten for å ta full kontroll over store byer i Ukraina, skriver NTB. Sjefforsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) Tor Bukkvoll har registrert at en i kretsen rundt Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj sier at de nærmer seg et kompromiss. – Det høres veldig positivt ut. Men det er uklart om kompromisset er i humanitære spørsmål eller de mye mer vanskelige, politiske konfliktene. Etter det resultatløse møtet mellom Russland og Ukrainas utenriksministre torsdag trodde Bukkvoll at ingen av partene ville gi seg på slagmarken med det første. – Det betyr at krigføringen vil fortsette, til det blir mer klart hvordan det går militært. Det går likevel an å forhandle, især om humanitære spørsmål og hvordan krigen føres. Gjennom helgen rapporterte Ukraina om russiske luft- og artilleriangrep mot Tsjernihiv nordøst for Kyiv og mot havnebyen Mykolajiv ved Svartehavet. Mandag morgen ble minst en person drept og tolv såret, da en ni etasjes boligblokk nord i hovedstaden Kyiv ble trukket av en artillerigranat. Presses av sivile tap – Russland bruker rått og brutalt fly og artilleri for å bombe sivile mål. For Ukraina er de sivile tapene og de forferdelige ødeleggelsene av infrastruktur et problem, sier Bukkvoll. FFI-forskeren legger til at president Zelenskyj gang på gang har bedt Nato om å innføre en flyforbudssone over Ukraina, men fått nei fra den vestlige alliansen. – Jeg kan tenke meg at de store sivile tapene legger ekstra press på ukrainsk side for en forhandlingsløsning. Politisk ledelse blir påvirket av at egne borgere dør i hopetall. Russland krever at Ukraina anerkjenner Krim-halvøya som russisk territorium og uavhengighet for de selverklærte folkerepublikkene Donetsk og Luhansk i Øst-Ukraina. Russland krever også at nøytralitet nedfelles i Ukrainas grunnlov.  – Nøytralitet er det enkleste å gå med på, sier Bukkvoll. – Kan gi etter Han viser til at president Zelenskyj ganske klart har sagt at han vet at Nato-medlemskap ikke vil bli tilbudt Ukraina på lang tid. – Hvis det er slik, kan han gi etter for kravet om nøytralitet for å få slutt på krigen. Kravet om territoriell avståelse er langt verre, sier Bukkvoll. Han tror Russlands president Vladimir Putin vil kreve mer sikkerhet enn en endring av Ukrainas grunnlov, for at landet forblir nøytralt. – Grunnloven kan bli endret igjen ved neste valg. Det var derfor Putin før krigen krevde en garanti også fra Nato for at Ukraina ville forbli nøytralt, sier Bukkvoll. – Koster sinnssykt mye Han tror et kompromiss kan gi en slutt på konflikten. – Krigen koster også Russland sinnssykt mye. De satte i gang en invasjon som skar seg fullstendig, mister personell og militært utstyr på bakken i stor skala og har fått den verste sanksjonspakken i verdenshistorien

Samtalene mellom Russland og Ukraina:  - Krigen koster også Russland sinnssykt mye


En kvinne som har blitt vaksinert med HPV-vaksinen Gardasil 9, kan ha fått den samme sjeldne og alvorlige tilstanden som har blitt rapportert etter vaksinering med AstraZeneca og Johnson & Johnson. Det bekrefter Statens legemiddelverk til VG. Tilfellet ble meldt til dem torsdag, og kvinnen er nå skrevet ut fra sykehus. Det er ikke konkludert med hva som har skjedd ennå, eller om det har sammenheng med vaksinen.  Men slike spesielle sykdomstilfeller er svært sjeldne, og Steinar Madsen i Legemiddelverket sier at flere funn trekker i retning av et lignende sykdomsbilde. – Det vi vet i per i dag er at det er flere funn som tyder på at dette er en VITT-lignende tilstand, sier han til VG. Gardasil 9 er en annen type vaksine. Per 31. juli 2020 var minst 10.540 personer vaksinert med minst én dose av denne i Norge.  Madsen sier det meldte sykdomstilfellet ser ut til å være bortimot enestående – men at det selvfølgelig rapporteres inn til Det europeiske legemiddelbyrået (EMA). – Så langt har vi trodd at det bare var disse nye vaksinene. Men vi prioriterer maksimalt å skaffe mest mulige opplysninger om dette tilfellet, og gir undersøkelse av dette høyeste prioritet. – Gjør omfattende søk Smitteverndirektør Geir Bukholm i FHI sier til VG at de skal gå nøye gjennom dette sammen med Legemiddelverket.  – Dette er en ekstremt sjelden bivirkning knyttet til vaksinene. Det er vaksinert mange millioner uten å ha sett denne tilstanden. Men det er selvfølgelig en veldig alvorlig tilstand for den det gjelder, sier han.  – Uansett er det uventet og overraskende, så dette må vi gå nøye gjennom. FHI har foreløpig ikke fått meldt dette som en bivirkning, men vi er gjort kjent med dette, blant annet fra Legemiddelverket, sier Bukholm.  Det er tre HPV-vaksiner på markedet i Norge: Cervarix, Gardasil og Gardasil 9. Alle de tre er samme type vaksine, og inneholder viruslignende partikler. Men det er noen forskjeller – blant annet beskytter Gardasil 9-vaksinen mot noen flere virusarter.  Da unge, friske personer ble alvorlig syke etter AstraZeneca-vaksineringen i Norge, sa både FHI og de behandlende legene på Rikshospitalet at dette ikke lignet noe de hadde sett før.  – Kan det være andre tilfeller man ikke har oppdaget fordi man ikke var klar over VITT-tilstanden før? – Det er lite sannsynlig at dette ikke ville vært oppdaget tidligere. Legemiddelverket gjør nå omfattende søk i europeiske og internasjonale meldesystemer og bivirkningsregistre for å lete etter tilsvarende bivirkninger i forbindelse med HPV-vaksinering, sier Bukholm. – Kommer dere til å gå gjennom andre vaksiner i vaksinasjonsprogrammet også? – Vi kommer til å ha oppmerksomhet på dette i forbindelse med alle vaksiner, men akkurat nå fokuserer vi på HPV-vaksinene, både Gardasil 9 og andre. Sier folk ikke bør være bekymret Bukholm sier FHI anser vaksinene i barnevaksinasjonsprogrammet som trygge.  – Denne ene aktuelle bivirkningen er ikke rapportert hos barn eller ungdom, men hos en person som er eldre enn den aldersgruppen som omfattes av barnevaksinasjonsprogrammet. Det er også viktig å peke på at Gardasil 9 har vært brukt på millioner av mennesker og dette er første gang vi ser denne typen bivirkning. Det tyder på at den fremdeles må anses å være en trygg vaksine. Madsen sier Legemiddelverket foreløpig jobber med å få mest mulig klarhet i dette tilfellet – og om det kan ha vært tilsvarende tilfeller andre steder i verden.  – Vaksinene er gode, og gir en veldig høy beskyttelse mot livmorhalskreft, og bidrar også til å beskytte mot andre kreftformer. Vi har hatt en veldig grundig overvåkning av vaksinasjonen fra da vi startet for å se etter alvorlige bivirkninger, og vi har hatt en jevnlig oppfølging av alle bivirkninger av denne vaksinen i flere år uten at vi fant noe betydelig. – Det er klart at vi tar dette ekstremt alvorlig

Undersøker blodpropp-tilfelle hos HPV-vaksinert:  - Veldig sjeldent


Russlands president Vladimir Putin sa fredag at han forventer at Kinas president Xi Jinping vil avlegge et statsbesøk i Russland våren 2023.  De to statslederne snakker sammen i en videokonferanse fredag. I sin innledningskommentar skal Putin ha invitert Xi til Moskva til våren.  – Vi forventer  kjære herr formann, kjære venn, vi forventer at du kommer på et statsbesøk til Moskva neste vår, sier Putin til Xi, og fortsetter:  «Dette vil demonstrere for hele verden styrken i de russisk-kinesiske forbindelsene om viktige spørsmål.» Xi: Vil øke samarbeidet Han fremhevet også den økte viktigheten av forholdet mellom Russland og Kina som en stabiliserende faktor, og at han hadde som mål å utvide det militære samarbeidet mellom de to landene, ifølge nyhetsbyrået Reuters og CNN. I følge CNN skal Xi Jinping under samtalen ha sagt at Beijing var klar til å øke det politiske samarbeidet med Moskva. – På bakgrunn av en vanskelig internasjonal situasjon er Kina klar til å øke det politiske samarbeidet med Russland og å være globale partnere," sa Xi, i følge CNN som siterer en russisk statlig medieoversettelse fra samtalene fredag. Det er ventet at de to lederne også vil diskutere bilaterale relasjoner mellom sine land, og utveksle synspunkter om regionale spørsmål, ifølge CNN. Forsker: Politisk spinn Hans Jørgen Gåsemyr, seniorforsker ved Norsk Utenrikspolitisk Institutt (NUPI) sier til VG at det er svært viktig for Putin og Russland å ha Kina som partner i den situasjonen de er i. Samtidig har Kina har noen klare grenser for sitt forhold til Russland, i følge Gåsemyr. – Kina skal støtte Russland, men er samtidig svært opptatt av å være i en nøytral stilling i forhold til krigen i Ukraina. Derfor vil Xi unnlate å gi Putin direkte støtte til krigføringen, mener han. Russerne på sin side driver svært aktivt politisk spinn, ifølge NUPI-forskeren. – Russland vil forsøke å bygge opp under eventuelle tegn som måtte komme fra Kina om støtte til krigen. Derfor vil dette være et veldig kontrollert møte fra Kinas side og de vil passe seg for å si noe som kan tolkes som støtte til krigen.  Dersom det kommer lite informasjon fra dette møtet kan det tyde på at Kina er forsiktige med å si noe om støtte til krigen. Viktig energikilde – Hvilken betydning vil det ha om Xi kommer på gjenvisitt til Moskva? – Det blir en nøye vurdering fra Kina om de vil la Xi selv dra til Moskva. Hver gang topper mellom Russland og Kina møtes, så blir ordlyden fra kinesisk side veldig nøye vurdert, spesielt med hensyn til hva som sies om krigen, sier Gåsemyr. Derfor har Kina sterkt tilbakevist alle påstander om at de skal ha bidratt med våpen til Russland i krigen, selv om de har gjennomført  militærøvelser sammen.    – Hvorfor er Russland viktig for Kina? – For det første har de en lang felles grense og Russland har gitt Kina tilgang til områder av verden hvor Russland er dominerende, som for eksempel i de gamle sovjetrepublikkene, sier han. Russland er dessuten en viktig energikilde for Kina. I tillegg deler de to landene en ikke-demokratisk politisk utvikling og en motstand mot NATO og en sterk vestlig dominans, i følge forskeren. Tettere forbindelser Moskva og Beijing har fått stadig tettere forbindelser de siste årene, og i et møte i år erklærte Xi og Putin at de to landene hadde et «ingen grenser»-partnerskap.  Møtet mellom de to lederne skjedde i Beijing 4 februar - bare uker før Russland invaderte Ukraina. Putin gratulerte Xi Jinping i slutten av oktober med en tredje femårsperiode som generalsekretær i Kommunistpartiet. I uttalelsen sier Putin at han håper på et tettere samarbeid med Kina, samtidig som han sender de «varmeste gratulasjoner». – Jeg vil gjerne fortsette vår konstruktive dialog og nære felles arbeid med mål om å styrke det strategiske samarbeidet mellom våre land, sa Putin ifølge en uttalelse fra Kreml søndag


For andre gang denne sesongen ble Bodø/Glimt for sterke for José Mourinho og Roma. Nå går 2–1-seieren i kvartfinalen i Conference League «verden rundt». Internasjonale medier virker ikke like sjokkerte som etter 6–1-kampen i høst, men er uansett ikke nådige mot det italienske hovedstadslaget. «Kanskje dette tapet gjør mer vondt enn 6–1 tapet. Bodø/Glimt sårer Roma igjen», skriver den italienske sportsavisen Gazzetta. «Etter den sensasjonelle 6-1-kampen i Norge og 2-2 på Stadio Olimpico vender Giallorossi hjem med nok et overraskende tap. Ikke engang en tredje kamp mot Bodø var nok til å bryte forbannelsen mot dem», skriver italienske Corrierre dello Sport – og mener at Bodø/Glimt er et «mareritt» for Roma. Det ordet går igjen hos flere medier: «Romas mardröm – norsk succé igen», skriver svenske Aftonbladet. «Bodø/Glimt bringer uflaks til Roma. Mourinho gjenopplever marerittet fra 6–1», skriver det italienske nettstedet CalcioMercato. Men Bodø/Glimt har ikke bare sendt sjokkbølger gjennom Europa: «Historien har gjentatt seg selv, ettersom José Mourinho og hans Roma ble slått igjen av Bodø/Glimt, denne gangen i Europa Conference League-kvartfinalen», skriver avisen The West Australian. «Seieren var ikke like minneverdig som 6–1-overkjøringen i gruppespillet, noe som var et av de verste tapene noen sinne for Mourinho og hans klubb». Med torsdagens seier skriver Bodø/Glimt seg inn på en ekslusiv liste over klubbene Mourinho har møtt som manager. Ifølge Bleacher Report er det faktisk bare Bodø-laget og gigantklubben Real Madrid som har unngått tap over tre kamper mot Mourinho. «En god Pellegrini og innsatsen til Abraham og Mkhitaryan var ikke nok: I andre omgang skjøt «Giallorossi» seg selv i foten med stygge feil», skriver Gazzetta. «Mourinho «forrådt» av Patrício og Roma tapte igjen i Norge», skriver den portugisiske avisen A Bola. På Skjærtorsdag kommer svaret på om Roma kan våkne fra marerittet, eller om Bodø/Glimt fortsetter å plage Mourinho og co.


Om ikke Norges Skiforbund kommer til enighet med Clas Brede Bråthen, kan de ifølge seks av hovedsponsorene se langt etter fremtidig støtte. «Vi synes denne saken er bekymringsverdig og har hatt møter med partene for å få en bedre forståelse av situasjonen, som vi oppfatter som skadelig for laget, hoppsporten og for sponsorene.» Slik starter en felles uttalelse fra seks av sponsorene til Norges Skiforbund. De mener konflikten mellom forbundet og den profilerte hoppsjefen Clas Brede Bråthen er uholdbar – og kritiserer håndteringen av konflikten. «For oss som sponsorer er Skiforbundets håndtering av denne saken åpenbart uheldig. Det er ødeleggende for Skiforbundets omdømme, og påvirker samtidig sponsorenes omdømme negativt. For utøverne er det også uheldig, både med tanke på oppkjøringen til årets sesong, og med tanke på det laget som Clas Brede Bråthen har bidratt til å bygge opp gjennom sin innsats for hoppsporten i en årrekke», skriver de videre. De maner videre til en løsning på konflikten – og sier det kan få konsekvenser om de ikke gjør det. «Uten en slik enighet vil undertegnede sponsorer vurdere å trekke støtten som nå gis til hopplandslaget gjennom NSF, og se på alternative ordninger for å støtte utøverne for sesongen 2021/22. Sponsoravtaler som skal reforhandles etter kommende sesong vil da ikke bli fornyet», skriver de i brevet, undertegnet Eterni Group, HELP Forsikring, LO, Lundin, Nammo og Scantrade. LO-sekretær Are Tomasgard utdyper overfor VG at de er overrasket over at et seriøst forbund opererer med midlertidige ansettelser i en så viktig stilling over så lang tid.  – Vi har sagt tydelig fra til Skiforbundet at denne saken er uakseptabel og skulle vært ryddet opp i for lengst. Skiforbundets håndtering av denne saken stiller LO i sjakk matt og gjør at vi må vurdere grundig vårt sponsorat fremover, noe som vil være uheldig for utøverne og hoppsporten. Det er det likevel Erik Røste og ledelsen som må ta ansvar for, sier Tomasgard. – Det vi ønsker å oppnå med uttalelsen, er å fortelle om vår enorme bekymring. Vi er ikke fornøyd med prosessen vi observerer mellom Skiforbundet og Bråthen. Det har vært en sorti over lang tid, og det synes jeg er forferdelig trist. Som sponsor for hopplandslaget i elleve år, skjærer det i hjertet å se hva som skjer nå. For hver dag som går, blir denne katastrofen tristere og dypere, sier Morten Brandtzæg, konsernsjef i NAMMO – og understreker at hele håndteringen har vært i strid med verdiene deres. Skiforbundet selv mener at det er uheldig at sponsorene truer med å trekke seg ut. – Det er spesielt beklagelig at den økonomiske støtten kobles direkte til om Skiforbundet kommer til enighet med sportsjef Clas Brede Bråthen i en pågående personalsak. Det setter Skiforbundet og hopperne i en svært vanskelig situasjon, men vi kan ikke sette penger over arbeidsmiljøet, heter det i svaret som er underskrevet av NSFs generalsekretær Ingvild Bretten Berg, ifølge NTB. Opplever avslag Etter at det ble brudd i forhandlingene mellom Clas Brede Bråthen og Norges Skiforbunds advokater i går, fremsatte Clas Brede Bråthens advokat et tilbud om forlik i saken. Fredag ettermiddag melder Bråthens advokat Marit Håvemoen følgende til VG:  – Vi har i dag fått svar på vårt siste tilbud, og vi oppfatter svaret fra NSF (Norges Skiforbund) slik at forliksforslaget avvises, og at NSF heller ikke ser noe grunnlag for å gjenoppta forhandlingene. Vi tar det til etterretning. – Ingen av de forslag Norges Skiforbund har kommet med kan aksepteres av Bråthen. Han var åpen for at han kunne overlate noen arbeidsoppgaver til andre, men da slik at endringene ikke skulle innebære en klar degradering av han som sportssjef, fortsetter Håvemoen. Norges Skiforbund har ikke besvart VGs henvendelser om saken på nåværende tidspunkt. Kommunikasjonssjef Espen Graff skriver i en melding at de skal komme tilbake med sitt tilsvar

Sponsorer vurderer å trekke støtten:  - Skjærer i hjertet


Sheriffkontoret ønsker Alec Baldwins telefon i sin etterforskning. Skuespilleren svarer på instagram.  Sheriffkontoret i Santa Fe i New Mexico etterforsker skytingen på filmsettet til filmen «Rust», hvor filmfotografen Halyna Hutchins ble drept. Det var skudd fra Alec Baldwins rekvisittpistol som tok livet av den prisbelønte filmfotografen. Sheriffkontoret fikk for en måned godkjent en ransakelsesordre av en dommer til å beslaglegge Alec Baldwins mobiltelefon, men skuespilleren har ennå ikke etterkommet ønsket. Politiet skal da ha blitt oppfordret til å vente på samtykke, heter det i pressemeldingen VG har fått tilgang til. – Per i dag er ikke telefonen levert til myndighetene, skriver Sheriffkontoret i pressemeldingen.  Baldwins advokat ble informert om ransakelsesordren allerede 16. desember. Alec Baldwin har publisert en video på Instagram hvor han nekter for å ikke rette seg etter ønskene. – Enhver uttalelse om at jeg ikke retter meg etter regler eller ordre om telefonen min er pisspreik. Det er en løgn, sier Baldwin, ifølge ABC. Baldwin sier han og advokaten kun følger prosessen som er når en delstat ønsker informasjon fra en person som bor i en annen delstat. – Det er en prosess som tar tid. De må spesifisere hva eksakt de ønsker. De kan ikke bare gå gjennom telefonen, bildene dine, kjærlighetsbrev til kona og sånn ting. Men selvsagt kommer vi til å gjøre som de sier, det går helt fint for oss. Etter skytingen har det versert mange rykter, og flere sivile søksmål er allerede varslet.  Baldwin selv har ikke holdt tyst mens etterforskningen pågår, og har blant annet stått frem i et intervju med ABC.  Her svarte han blant annet nei på spørsmål om han føler skyld i saken.  – Nei. Nei. Jeg hadde kanskje drept meg selv om jeg trodde jeg var ansvarlig, og det sier jeg ikke lett. – Noen ladet et våpen med en skarp ammunisjon som ikke engang skulle vært på området. Noen er ansvarlig for det som skjedde, og jeg aner ikke hvem hvem. Men jeg vet det ikke er meg, sier Baldwin.


Laurdag vart det registrert medikamentsvinn ved akuttmottaket til sjukehuset i Narvik. I ei pressemelding skriv Universitetssykehuset i Nord-Norge (UNN) at dei blant anna manglar 13 ampullar av legemiddelet Fentanyl. Det syntetiske opioidet brukast til smertelindring. Effekten liknar på det ein får av heroin, og enkelte typar kan vere hundre gongar sterkare enn morfin. Derfor kan det vere farleg også i små dosar. Politiet i Nordland er varsla og etterforskar medikamentsvinnet som skjedde natt til laurdag, skriv Fremover.no.  – Vi har teke imot anmeldinga frå UNN, og har ei pågåande etterforsking. Det er for tidleg å seie noko meir om saka, seier vakthavande operasjonsleiar til avisa.  Universitetssjukehuset ber folk kome med tips, og rette disse til Nordland politidistrikt. – Vi ser sjølvsagt svært alvorleg på denne hendinga, og vil hjelpe politiet med informasjon rundt det som har skjedd, seier klinikksjef Jon Mathisen i Akuttmedisinsk klinikk i Narvik. Også i 2021 vart det oppdaga medikament på avvege, noko som førte til at ein tilsett vart suspendert og meldt til politiet, skriv avisa.

Narvik:  Livsfarlig legemiddel på avveie