Younes Hamidane (48) fikk bakoversveis da han fikk strømregningen for november – den var på 20 892 kroner og 46 øre. Betalingsfrist: 3. juledag. Beløpet er med rubbel og bit; kraft, nettleie, avgifter – og strømstøtte. Sistnevnte på 1521 kroner. – Jeg fikk sjokk, sier Hamidane som holdt på å hjelpe en venn med å montere et kjøkken da han åpnet e-posten fra strømleverandøren Los under en pause i arbeidet. – Jeg trodde først det var 2000 kroner. Men det er en halv lønning. Hvordan skal jeg klare meg? sier 48-åringen til VG.  Han forteller at han jobber som miljøterapeut og bor i en 200 kvadratmeter stor gammel enebolig i Skiptvet i Viken sammen med fire barn og en kone som holder på å ta en doktorgrad. Les Los’ kommentar lenger ned i saken. – Føler meg lurt – Klarer du å betale? – Nei, hva skal jeg si? Jeg har litt sparepenger som vi hadde tenkt å bruke på å dra til Algerie, men nå må jeg ta fra den sparekontoen, sier Hamidane, som opprinnelig kommer fra nettopp Algerie. – Jeg føler meg lurt. Nå skal jeg bytte strømselskap for dette er en prinsippsak, fortsetter han.  Han forteller at han har vært strømkunde hos Los siden april i fjor.  – De ringte i sommer og da sa jeg ja til fastpris i tre måneder, sier Hamidane.  Han sier han først ikke husket at han hadde takket ja til å videreføre avtalen også i november og desember. Det fant han først da han begynte å lete i innboksen. – Jeg har gått med på avtalen. Det dumt og naivt av meg, men jeg vil advare andre. Jeg har ikke kjempepeiling på strøm, sier Hamidane. Her strømmer varmen ut – få tips til hvordan du kan holde den inne:  Fastprisen han bestilte er på 649,90 øre per kilowattime. Prisen inkluderer moms og avgifter, men ikke nettleie. Avtalen kalles Los forutsigbar og betyr at man fryser strømprisen i kortere perioder. Når fastprisperioden er over, tilbakeføres man automatisk til opprinnelige strømavtale og pris. På appen kan han se at han allerede har brukt strøm for 14 000 kroner så langt i desember. Men det er uten strømstøtte. I bestillingsbekreftelsen han fikk fra Los i september står det: «Nå trenger du ikke bekymre deg for svingende strømpriser, med fastpris får du trygghet og forutsigbarhet gjennom å allerede nå vite hva du skal betale for strømmen i november og desember!» – De sier jeg ikke skal bekymre meg, men dette er en psykisk belastning. Det er ikke lett når man har fire barn. Jeg føler på en måte at jeg har sviktet familien. Men jeg har heldigvis en forståelsesfull kone, sier Hamidane. I oktober, forteller han, hadde familien en strømregning på 4300 kroner og i september 3800. Da hadde de spotpris. Dette sier Los Los sier at de av hensyn til personvernet ikke kan kommentere konkrete kundeforhold, men at selskapet er forpliktet å tilby kunder som har valgt tilleggstjenesten Forutsigbar, å komme med tilbud om flere fastprisperioder gjennom året. – Tilbudet har vært etterspurt av mange, særlig etter sommermånedene der kundene som hadde valgt fastpris opplevde å komme svært godt ut av det, skriver Rolf Bjarne Eriksen, daglig leder salg og kundeopplevelse, i en e-post. Han opplyser at Los kjøper inn strømmen for kunden frem i tid og at fastprisen de tilbyr er styrt av forventningene i markedet. – Fastpristilbudet for november og desember gikk ut kort tid etter at vi hadde hatt den høyeste strømprisen som har vært i Norge noensinne. På det tidspunktet var markedet forventet å gå oppover. Så kom et uventet fall i spotprisen, som særlig påvirket november, skriver Eriksen  På grunn av de store prissvingninger i høst, sier han, kontaktet de kundene. – Vi valgte derfor å kontakte alle kunder som hadde bestilt fastpris med Forutsigbar for å gi dem muligheten til å trekke seg fra avtalen

Strømregning på 20.000:  - Jeg føler meg lurt


I over ett år har Janne Talling fra Sotra bygd opp en voldsom frustrasjon over behandlingen hun har blitt møtt med av Kulturrådet etter flere avslag på coronastøtte til datteren – artisten, youtuberen og BlimE!-kjendisen Stina Talling (18). Janne Talling kan nemlig dokumentere at andre artister og bandmedlemmer, samt bookingselskapet hennes, har fått coronastøtte for nøyaktig de samme arrangementene der Stina Talling har fått avslag. Det vil ikke Kulturrådet høre på, ifølge henne. – Jeg føler at jeg har blitt utsatt for en vegg av motvilje og en skandaløs behandling som vitner om at Kulturrådet ikke har forstått intensjonen bak kompensasjonsordningen. Som artist er Stina i kjernen av kultursektoren. Alt hun skulle gjøre i 2020 ble avlyst. Hun har ikke fått en krone i kompensasjon, sier Janne Talling, som er jurist av yrke.  Dette har skjedd: Først ble det avslag i Kulturrådet, så klage. Nytt avslag i Kulturrådet, søknaden oversendt Klagenemnda. Deretter opphevelse av avslaget i Klagenemnda, slik at søknaden sendes tilbake Kulturrådet for ny behandling. Nytt avslag i Kulturrådet. Nå skal Kulturrådet saksbehandle Stina Tallings sak for fjerde gang. – Kulturrådet fremstår desperate etter å opprettholde avslaget. De viser ingen evne eller ønske om å vurdere saken på ny. Hver gang jeg fremlegger nye opplysninger som slår i hjel Kulturrådets vurderinger, ignoreres dette fullstendig, sier Janne Talling. Kulturrådet avsto altså fra å gjøre om sitt vedtak som Klagenemnda opphevet på grunn av feil saksbehandling. Feil saksbehandling var også årsaken til at Klagenemnda opphevet Kulturrådets avslag på Viva Bavaria AS’ oktoberfest som VG skrev om sist helg. Både her og i Stina Tallings tilfelle trekker Klagenemnda frem prinsipper innen forvaltningen som at «like tilfeller skal behandles likt», samt de «ulovfestede reglene om forbud mot usaklig forskjellsbehandling». Det er disse to føringene fra Klagenemnda til Kulturrådet som også er hovedgrunnlaget for Janne Tallings kamp mot Kulturrådet. – Hvorfor er ikke Klagenemndas avgjørelse godt nok for Kulturrådet? – Vi har ingen uenighet med Klagenemnda, og retter oss etter nemndas beslutninger uten problemer. Det viktigste for oss er at beslutningene blir riktige. Dersom vi gir støtte som det ikke er dekning for i forskriften, kan vi i verste fall bli nødt til å kreve pengene tilbake senere. Det tror vi vil være den dårligste løsningen for alle, sier seniorrådgiver Thomas Hansen i Kulturrådet. – Stina Talling har søkt om kompensasjon for kulturinnslag på blant annet idrettsstevner og messer, og den typen arrangementer faller utenfor ordningen, sier han. Janne Talling sier hun har dokumentasjon på at dette er feil. Hun er dessuten klar på at datteren Stina - og andre - gjør nøyaktig den samme jobben som underleverandør (artist), enten det dreier seg om en konsert i et konsertlokale eller i en messe- eller idrettshall, og at det blir dypt urettferdig for artistene at Kulturrådets forskrift har kravet om kulturarrangement. Til det sier Thomas Hansen: – Klagenemnda har helt eksplisitt ikke tatt stilling til hvorvidt disse arrangementene er å regne som kulturarrangementer. Klagen ligger nå til behandling hos oss, og vi går gjennom alle sider av saken på nytt. Dersom vi skulle velge å opprettholde avslaget vil saken gå til Klagenemnda for en ny vurdering der. – Det ironiske er jo at Kulturrådet, ved å avslå på ny, konstaterer at de har gjort feil i andre vedtakene, med andre ord at midlene aldri skulle blitt utbetalt. Den tolkningen som legges til grunn, medfører også at et vesentlig antall vedtak for sammenlignbare arrangementer, er feil. I så fall er det trolig snakk om millioner av kroner som er feilutbetalt, sier Janne Talling. Ifølge Thomas Hansen er Kulturrådet klar over at det kan ha vært feilinformasjon i søknadene om coronastøtte


Det økte medlemstallet som gir Akershus flertall på skjebnemøtet i Viken Ap, skyldes nye AUF-ere vervet for ti kroner i 2021.  – Har de fortsatt med det svineriet i Akershus AUF? Herregud at de tør. Det er jo AUF-erne som tipper dette her nå, sier Per Olaf Lundteigen. Han er stortingsrepresentant for Senterpartiet og en av de mest høylytte motstanderne av Viken fylke. Ap og Sps regjeringserklæring sier at «det skal i løpet av 2021 settes i gang en prosess for å gjenopprette Akershus, Buskerud og Østfold basert på en søknad fra fylkestinget i Viken». Akershus-flertall på skjebnemøte Men for at fylket skal deles opp, må søknaden leveres. Derfor er det avgjørende hva Ap lander på i Viken. Mens Ap-lagene i Buskerud og Østfold vil ha selvstendigheten tilbake, er Akershus Ap mot å dele Viken i tre selvstendige fylker slik som før. Lørdag 5. februar samles representantskapet i Viken Arbeiderparti til et skjebnesvangert møte om storfylkets fremtid. På forrige representantskapsmøte hadde Buskerud og Østfold 52 delegater til sammen, mot Akershus’ 48. Men etter nyttår sitter Akershus med best kort: De får 51 delegater og flertall, mot 28 til Østfold og 21 til Buskerud. Det var Budstikka som omtalte delegatfordelingen først. Tiere gir Akershus-makt VG kan nå avsløre at årsaken er at AUF i Akershus har vervet 480 nye tikronersmedlemmer i 2021.  Akershus Ap og AUF har sammenlagt 506 flere medlemmer i 2021 enn i 2020. Men moderpartiet har kun en oppgang på 90 medlemmer. Ungdomspartiet har derimot økt med 416 i netto – fra 615 til 1031.  Nye medlemmer i AUF betaler kun ti kroner det første året. Likevel har disse vervingene bidratt stort til at Akershus har flertall på det avgjørende Viken-møtet. Har du tips i denne saken? Ta kontakt med VGs journalister på runa@vg.no/eiliv@vg.no eller på telefon, WhatsApp og Signal på 90159831/45291836. – Trist for de ekte medlemmene – Hva tenker du om at AUFs tikroners medlemmer kan avgjøre Vikens fremtid? – Jeg trodde AUF og Aps ledelse hadde ryddet opp i tikronersmedlemmene, sier Lundteigen til VG. AUF tikronersmedlemskap er omstridte, men gir ungdomspartiet stor makt i moderpartiet.  – Men så fortsetter det i Akershus, og gjør at Akershus Ap kan få flertall på representantskapsmøtet som avgjør Vikens fremtid. Det er ... ja, hva man skal kalle det? Trist, sier Lundteigen og legger til: – Det må være trist for de ekte medlemmene i Arbeiderpartiet at tikronersmedlemmer i AUF kan tippe maktforhold på denne måten. – Kritikken til Lundteigen faller helt på sin egen urimelighet, sier Nimrah Ramzan, leder i Akershus AUF, til VG. – AUF er opptatt av at det skal være lav terskel for unge å melde seg inn, og være politisk engasjert. Hvis Lundteigen mener noe annet så får det stå for hans regning. – Ikke demokrati Men i moderpartiet reagerer man på delegatfordelingen mellom de tre tidligere fylkene.  – Det er ikke greit at Akershus har flere delegater enn Buskerud og Østfold til sammen. Det er ikke akseptabelt, sier Sindre Martinsen-Evje (Ap), ordfører i Sarpsborg. Ordføreren mener at dette er et problem som må løses før møtet 5. februar.  – Alle hadde en intensjon om at ingen fylkesparti skulle ha flertall da vi opprettet Viken Ap. Det er ikke greit at et fylkesparti har flertall alene, det er ikke demokrati. Akershus Ap binder ikke sine delegater, så hvis noen av dem er for å dele opp Viken, kan de stemme for det på representantskapsmøtet. – Uakseptabelt Martinsen-Evje får støtte fra leder av Østfold Arbeiderparti, Siri Martinsen: – Jeg tar de AUF-medlemstallene til etterrettning. Jeg synes det er uakseptabelt at ett fylkesparti overprøver to andre. Det har hele tiden vært intensjonen at et fylkesparti ikke skal ha et slikt flertall i et slikt møte og avgjøre alene, sier hun til VG. Martinsen er også ordfører i Fredrikstad

AUFs 10-kronersmedlemmer kan velte Viken-brudd:  - Herregud at de tør


Den ukrainske presidenten sier landet må ha konkrete sikkerhetsgarantier, uavhengig av om det blir noen fredsavtale med Russland.   – Selv om vi signerer en sterk avtale, så vet vi at Russland kan komme tilbake om to år. Og hvis du og jeg aksepterer det, må vi handle deretter.  Det sier Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj i et intervju med ukrainske medier ifølge Guardian. Han sier det er mange land som diskuterer å gi Ukraina sikkerhetsgarantier, og er klare til å være med.  – Vi trenger ikke 40 land som er klare for å slåss for Ukraina i en slik avtale. Vi trenger seriøse aktører som er klar for hva som måtte komme. Vi trenger stater som er klare til å hjelpe oss med våpen innen 24 timer, sier han blant annet.  Ukraina-spesialen: Dette har skjedd Ingen «fredsforhandlinger» har så langt resultert i noe som helst siden krigen startet. I intervjuet gjør Zelenskyj det klart at å diskutere de okkuperte områdene i Donbas-regionen og Russland-annekterte Krim ikke kan være en del av forhandlingene med Russland om å stanse krigen og trekke styrkene ut av Ukraina.  – Russland har sin visjon for Donbas, og Ukraina vi har vår egen. Jeg tror ikke vi vil bli enige om alt på en gang. Det er umulig, uavhengig om det blir forhandlinger.  Presidenten har også holdt sin daglige tale på Facebook, samme dag som han talte til FNs sikkerhetsråd. Der gjentok han kritikken mot sikkerhetsrådet og FN fra tidligere på dagen.  – FNs sikkerhetsråd eksisterer, sikkerheten i verden gjør det ikke. I Facebook-talen gjentar han at FN for tiden ikke er i stand til å utføre oppgavene de er satt til, og anklager Russland, som er med i sikkerhetsrådet, for mangelen på handling. Han sier Russlands oppgave i FN er å blokkere alt konstruktivt og bruke det for å spre løgner og rettferdiggjøre ondskap. – Jeg vet verden ser dette. Jeg håper verden trekker noen konklusjoner. Ellers blir det bare en institusjon i verden som kan garantere lands sikkerhet, nemlig våpen. Han sier vestlige ledere nå må ilegge Russland ytterligere sanksjoner som samsvarer med okkupantenes krigsforbrytelser. Han sier EU-kommisjonens leder Ursula von der Leyen og utenrikssjef Josep Borrell vil besøke Ukraina en av de kommende dagene. – Nå er Kyiv hovedstaden for globalt demokrati, hovedstaden for frihetskampen for hele det europeiske kontinentet.


På selveste Valentinsdagen debuterer skatteadvokat Ernst Ravnaas (67) som låtskriver med en kjærlighetssang til sin ektefelle, Sissel Kyrkjebø (52). Sangen heter «I Rest My Eyes» og kom brått på for Sissel som ikke ante at ektemannen skrev melodier. – Nei, han hadde aldri gjort det før, dette er debuten hans. Det er noe med at når du elsker musikk og lever mye med musikk i hverdagen – som han har gjort hele tiden – så får han et fundament, sier Kyrkjebø. – Det ble en veldig gøy prosess. Nå må vi ha slike små pianoplanker over hele huset! For ham blir det en hobby, tror jeg. Og jeg har alltid sagt at man aldri skal glemme å være en glad amatør. For alt handler om kreativitet, tørre å feile – ikke ha dette presset på seg. Det har ikke han, han har skuldrene nede. Nå skriver han jo en haug med sanger hele tiden! Ernst Ravnaas forteller til VG at han spilte klassisk piano i tenårene, og at han alltid har vært veldig glad i musikk.  – Jeg har i 12 år levd tett på Sissel, hørt på hennes musikk og tenkt at hennes stemme er perfekt for lange, rolige melodilinjer. Da hun var på turne i 2019, og jeg var hjemme alene, satt jeg en del ved pianoet og forsøkte å lage melodilinjer som jeg «hørte» kunne passe for henne. «I Rest My Eyes» ble til på den måten. Melodien er nok litt lengtende, innrømmer Ravnaas. Dermed sendte han en mail til Sissel og hennes faste pianist, Tim Carmon. Men Sissel hadde fokus et helt annet sted. – Jeg var helt inne i turnéboblen og klarte ikke å sette meg ned for å høre noe som kanskje heller ikke var i takt hele tiden, men jo – jeg kunne høre at det var en melodi der, men jeg klarte ikke å sette meg inn i det der og da. Men Tim gjorde det, sier Sissel. – Så sa Tim; «Sissel, this is actually quite good!» Ok, ok – men jeg er bare nødt til å vente, jeg kan ikke ta dette nå! Men Tim tok den og satte akkorder til den og sendte den tilbake til oss. Da hørte jeg det. Og tenkte; fy søren, dette er jo bra! Hvordan kan du skrive noe sånt? Så svarer Ernst at jeg hører bare stemmen din når jeg skriver. Det var jo veldig romantisk! Den første tekstlinjen var «I rest my eyes on starry nights», og de neste to linjene var også skreddersydd til en kjærlighetssang, syntes Sissel. Resten av teksten måtte justeres i samråd med henne selv da Ernst var nærmere en kampsang for vern av planeten enn en kjærlighetssang... – Åpningen passet perfekt inn i det bildet jeg så for meg. Det var en fin og veldig billedlig setning, for når du er oppe på gården (ekteparets bopel i Hov i Land, red.anm.), så er det slik det er. – Et lengselsbilde? – Ja, og ikke minst fordi du sitter jo under en fantastisk flott stjernehimmel der, og det er det teksten skulle handle om. Så jeg fikk overtalt komponisten om at det var riktig tekst. Vi så helt forskjellige bilder, men lengselen var der, sier hun. – Føler du på den samme lengselen selv når du er langt hjemmefra? – Ja, og det er akkurat det sangen handler om. Uansett hvor du befinner deg i verden, sitter du under den samme stjernehimmelen. Derfor, for meg, blir det en dobbelt betydning, uten at det skal bli for sukkersøtt eller sentimentalt. Men er man glad i noen, så kan det fort bli det, smiler hun. – Så er det noe man har følt på i den tiden vi har vært i også. At man noen ganger har vært langt unna den som man gjerne ville ha vært der sammen med, og sett opp på den samme stjernehimmelen – sett stjernene fra samme vinkel. Derfor falt den teksten også veldig naturlig for meg, sier hun. «I Rest My Eyes» kommer ut på selve Valentinsdagen, hvilket langt fra er tilfeldig. – Jeg synes det passer fint at den kommer ut på Valentinsdagen, det er jo en kjærlighetssang. Det falt naturlig at den gjorde det


(Manchester United – Atalanta 3–2) Manchester United-manageren tar sin store stjerne i forsvar etter nok en drømmekveld på Old Trafford. De siste ukene har det blitt stilt flere kritiske spørsmål rundt Cristiano Ronaldos rolle i Ole Gunnar Solskjærs Manchester United. Hvor passer han best? Presser han nok?  Etter å ha avgjort enda en kamp på svært dramatisk vis, slo Solskjær kraftig tilbake mot Ronaldos kritikere. – Cristiano er helt fantastisk foran mål. Om noen vil kritisere ham for hans arbeidsmoral og hvordan han opptrer i presspillet, se hva han gjør i denne kampen. Han løper rundt og går foran, sier Solskjær i et engelsk intervju vist på TV 2. Lokalavisen Manchester Evening News skriver at Solskjær gladelig lar Ronaldo ta æren for kveldens seier,  men at manageren fikk minst like stor hyllest av Old Trafford som superstjernen etter at comebacket var et faktum. På vei inn til pause kunne man tydelig høre at enkelte av supporterne buet spillerne inn i garderoben. Da han ble konfrontert med dette etter kampslutt, var Ole Gunnar Solskjær likevel klar på at han ønsket å rose supporterne. – Til pause så det stygt ut, men prestasjonen var ikke så dårlig som resultatet tilsa. Både for supporterne og spillerne var det viktig at de beholdt troen. Jeg har alltid tro på at spillerne kan snu det, men det var viktig å si det til publikum også. For det var tendenser til litt buing på vei inn til pause, men den gjengen bak målet her er helt fantastisk, sier Solskjær til TV 2, og sikter til Stretford End. Det er ikke bare Ronaldos rolle det har blitt satt spørsmålstegn ved de siste ukene. Igjen har Solskjærs posisjon vært et hett tema i engelsk presse. Og igjen gjorde han som så mange ganger før. Slo tilbake.  Fotballredaktør i The Sunday Telegraph, Sam Wallace, skrev følgende på Twitter like etter kampen: «Dette føles som alle Solskjær-årene sammenfattet i én kamp. Dramatisk, motsigende resultater og herlig underholdning. Men det virker ikke å være noen stor plan bak det som skal skje fremover.» Tidligere lagkamerat Gary Neville er ekspert i Sky Sports. Også han har vært klar på at det burde være en tydeligere plan bak det som skjer i Manchester United. – Man må være en enhet både med og uten ball. Når du bare klarer å levere i øyeblikk, vil ikke de øyeblikkene bikke i din favør i enkelte kamper. Laget mangler et spillemønster, en spillestil. – Klarer de å definere en spillestil, vil de klare å få gode resultat selv når de ikke spiller godt. Slik det er i dag, vil de oppleve stunder som i helgen. Når jeg ser på Liverpool, Chelsea og City, tenker jeg at de presterer sammen som et lag, , har fotballeksperten uttalt. Solskjær har tidligere svart på kritikken fra Neville, og virker å ta alt støyet rundt med knusende ro. Også den velkjente Manchester United-skribenten Andy Mitten har vært kritisk til Solskjær ved flere anledninger. – Jeg har det bra, svarte han kort da han fikk spørsmål om hvordan han hadde det av en engelsk reporter. Reporteren fulgte opp med at det så ut som om dette var en spillergruppe som spilte for manageren sin, var Solskjær rask ved å slå tilbake. – Ikke begynn med det en gang. Jeg vil ikke at dere skal være respektløs overfor spillerne. De er de heldigste i verden, for de er de eneste som spiller for Manchester United. Det er millioner av mennesker som ønsker det. Overfor TV 2 utdyper Solskjær hvordan han har opplevd kritikken de siste ukene. – Jeg liker ikke å tape kamper, men jeg får ikke med meg alt. Jeg hører på dem som er viktig, og det er klubben. Vi har en god dialog. Det er viktig at vi holder alt bråket ute, sier Solskjær til kanalen.


LILLEHAMMER (VG) Her er Ole Einar Bjørndalen (47) tilbake i Norge, og endelig har han med seg sine kinesiske skiskyttere.  Sist han hadde med seg sine kinesiske landslagsløpere på tur var i Kontiolahti i Finland i midten av mars 2020. Så ble corona-pandemien uhåndterlig og utøverne reiste rett hjem til Kina. I all hast.  Og der har de vært siden. – Det er helt merkelig og tragisk. Vi har ikke fått lov å forlate Kina, men nå er alle på flyet til Norge. Jeg skal hente løperne på Gardermoen i kveld. Vi er veldig tilfreds med at alle har kommet seg på flyet og vi kan begynne å gå verdenscuprenn igjen, sier Bjørndalen. VG møtte 47-åringen på Lillehammer fredag ettermiddag. Etter planen skal kvinne- og herrelandslagene til Bjørndalen ligge en uke på treningsleir på Sjusjøen før turen går videre til Östersund og verdenscupåpningen i Sverige om to uker. Bjørndalen aner ikke hvor «de står» noen måneder før OL av den naturlige grunn at de ikke har fått konkurrert med utlendinger. Utøverne har kun fått gått testløp hjemme og har ikke fått gå verken IBU-cup eller verdenscup på ett år. – Vi har ikke fått målt oss mot noen som har internasjonalt nivå. Det har vært mest krevende. Vi vet hvordan det var for to år siden, men hvordan det er nå er vi mer usikre på. Vi hadde et løft i fjor og har fått trent veldig bra i år uten forstyrrelser.  Bjørndalen og kona Darja Domratsjeva, som bidrar som trener for kvinnene, tilbrakte hele sist vinter i Kina. – Det var en ekstrem situasjon. Nå i sommer har vi fått over flere trenere og vi reiste over i slutten av april så har vi hatt en drøy uke i Europa nå for å få gjort de siste forberedelsene.  Nå står de kinesiske utøverne over en tøff utfordring. Siden de ikke har konkurrert så er de heller ikke kvalifisert til flere av OL-øvelsene. Nå handler alt om å skaffe seg verdenscup-poeng og dermed kvalifisere seg til mesterskapet på hjemmebane. – Vi må prøve å få kvalifisert flest mulig. Det betyr at vi blir værende i Europa til og med Ruhpolding-runden i midten av januar. Så reiser vi tilbake til Kina og gjør de siste forberedelsene til OL der. Løperne er også sugne på å gå renn nå, sier Bjørndalen. Den norske sesongåpningen på Sjusjøen i helgen rekker ikke kineserne å få med seg. Den innledes i morgen, lørdag.

Bjørndalen tilbake i Norge:  - Var en ekstrem situasjon


Influenseren poster bilde av seg selv med ring på fingeren, og bekrefter overfor VG at hun nå er forlovet. «I said yes», skriver Snøløs (25) ved et smilebilde av seg selv, lagt ut på hennes private Instagram-konto. Hun er nå forlovet med kjæresten Ole Emil Frikstad Urstad (27), som Dagbladet først omtalte. – Dette var høydepunktet i livet til nå, sier Snøløs til VG. – Jeg skal gifte meg med den mest jordnære personen jeg kjenner. Jeg gleder meg til livet sammen med ham. Hennes kommende ektemann bekrefter også frieriet. Den nyforlovede sørlandskvinnen forteller at paret nå jobber med å bygge hytte sammen. – Ole Emil er tømrer og tegner. Og vi har begge startet i nye jobber. Så dette året er travelt. Paret er begge aksjeeiere i klesmerket Chosen. De to har ligget lavt som par i offentligheten, men Snøløs postet et bilde av seg selv sammen med ham i begynnelsen av mai. Snøløs røper også når giftermålet finner sted: – Vi gleder oss til bryllup neste sommer. Snøløs har 225.000 følgere på Instagram. Hun har blitt et kjent fjes for norske TV-seere via «Farmen», «Skal vi danse», «4-stjerners middag», blant annet. Nylig var hun å se i TV 2-miniserien «Blipp vs. Snøløs» sammen med Stian Blipp.


Høyres helsepolitiske talsperson mener situasjonen i landet er alvorlig, og etterlyser mer handlekraft fra regjeringen: – Gjemmer seg bak at det var forgjengerne som gjenåpnet Norge, sier Tone Wilhelmsen Trøen. Leder av helse- og omsorgskomiteen og tidligere stortingspresident, Tone Wilhelmsen Trøen (H), ser med bekymring på coronasituasjonen.  Smitten øker mange steder i landet, og 134 kommuner har nå stigende smittetrend.  – Vi står fortsatt i en krise og i en pandemi. Samtidig virker den politiske ledelsen i landet vårt både fraværende og passive, sier Trøen.  Flere kommuner og statsforvaltere har bedt om tydeligere råd. Ordførerne i Vestland er svært urolige for smittesituasjonen, og ber i et brev til Helsedirektoratet om at det nå innføres nasjonale coronatiltak. Flere kommuner i Viken fulgte fredag etter.  – Jeg registrerer at helseministeren og regjeringen gjemmer seg bak at det var forgjengerne som gjenåpnet Norge. Men det er nå over to måneder siden, og situasjonen var en helt annen da, sier Trøen. Fredag ettermiddag ble det kjent at regjeringen nå innfører karantenekrav for alle som ankommer Norge fra åtte afrikanske land, for å begrense at virusvarianten som er påvist i Sør-Afrika sprer seg til Norge. Reglene gjelder for reisende fra Sør-Afrika, Namibia, Zimbabwe, Botswana, Mosambik, Lesotho, Eswatini og Malawi, og gjelder uavhengig av om man er vaksinert eller ikke. – Det var veldig bra at de tok en resolutt beslutning her. Det er bedre å stramme inn raskt nå, og heller slippe opp senere, sier Tone Wilhelmsen Trøen.  Men hun mener at dette ikke holder:  – Det har tatt veldig lang tid, og vi etterlyser fortsatt en klar strategi. Støre har sagt han vil komme til Stortinget på tirsdag for å redegjøre, og da håper vi han kommer med en konkret strategi for hvordan de håndterer den alvorlige situasjonen vi står oppe i, sier Trøen.  – Mange som savner Høie Trøen understreker at man fortløpende under hele pandemien har måttet vurdere nye tiltak etter hvert som situasjonen har endret seg. – I coronasammenheng er to måneder lenge. Vi trenger at noen bestemmer, slik Bent Høie var tydelig på at han gjorde. Nå tror jeg vi er mange som savner han.  – Bent Høie var krystallklar på at han overleverte meterstokken til Ingvild Kjerkol da han også overleverte nøkkelkortet til Helse- og omsorgsdepartementet. Han minnet i anledningen på at «pandemien ikke er over ennå» og at «det kom til å bli hard jobbing fra første time». Men så langt ser vi en regjering som nøler og avventer, mens sykehusene er fulle og smittesituasjonen er alvorlig. Også Høyres gruppeleder i Oslo bystyre, Anne Haabeth Rygg, kritiserer regjeringen, og sier hun opplever at mange synes det er vanskelig å forstå hvorfor det er så stor forskjell på tiltakene i områder med stor smitte. – Nå må statsminister Jonas Gahr Støre skjære gjennom og ta ledelse. Nå må han fortelle det norske folk om vi er ferdig med pandemien eller ikke. – Trenger politikere som samarbeider Helsepolitisk talsperson i Arbeiderpartiet, Cecilie Myrseth, sier at pandemien absolutt ikke er over, og at regjeringen har vært tydelig på dette.  – Jeg synes de begge bør huske ordene til sin tidligere statsminister: «Ikke la det gå politikk i det». Det virker nå som om Høyre prøver å finne sin opposisjonsrolle, i stedet for å gjøre slik opposisjonen tidligere har gjort – å spille på lag. Nå trenger landet politikere som samarbeider, sier Myrseth til VG.  Det er tydelig nå at Høie har forlatt skuta, mener hun.  – Han hadde et godt samarbeid med opposisjonen. Men det er åpenbart at Høyre ikke ønsker å videreføre den gode dialoglinjen.  Hun trekker frem at det hele tiden tas vurderinger rundt situasjonen i landet, og at statsminister Jonas Gahr Støre skal orientere tirsdag.  Myrseth mener Høyre kommer med mye kritikk, men lite forslag til hva som kan gjøres

Tone Wilhelmsen Trøen (H):  Tror mange savner Høie


BRUSSEL (VG) Flere Nato-land vil formelt skrote og si opp den 25 år gamle samarbeidsavtalen mellom Nato og Russland, etter angrepet mot Ukraina. Den britiske utenriksministeren sier at avtalen er død. Men Nato-landene er ikke enige om avtalens videre skjebne, etter Russlands invasjon i Ukraina.  Før sommerens toppmøte i Nato i Madrid må medlemslandene bli enige om hvordan de skal beskrive et forverret forhold til Russland, og hvordan det skal være i fremtiden. Da skal Natos strategiske konsept skrives om.   Avtalen er død, sa Storbritannias utenriksminister Liz Truss på utenriksministrenes uformelle middag i Nato onsdag kveld. Da signerte man en avtale om at Nato og Russland ikke anser den andre som fiender. Dette må skrinlegges, mener Truss. – Vi trenger en ny tilnærming til sikkerhet i Europa basert på robusthet, forsvar og avskrekking, sa hun. Brutt med forakt  VG er kjent med at flere land, blant annet de baltiske landene, ønsker en offentlig kunngjøring fra Nato om at grunnakten opphører. – Dette er en avtale som Russland har forlatt ved å bryte den på alle tenkelige måter, ved å vise forakt for Ukrainas suverenitet ikke bare en gang, men to ganger, sier generalsekretær Jens Stoltenberg til VG etter utenriksministermøtet torsdag ettermiddag. Han bekrefter at medlemslandene ikke er enige om veien videre: – Så er det ulike syn på om man skal la avtalen ligge der, eller ta skrittet og si den opp, sier Stoltenberg. Kjernefysisk kontroll  Norge mener at deler av avtalen i det minste bør videreføres: – Russland har tatt skritt vekk fra grunnakten. Samtidig vil vi bevare det som handler om kjernefysisk kontroll. Det er spørsmål vi vil diskutere fram mot toppmøtet i juni, sier utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) til VG.  Avtalen la grunnlaget for Nato Russland-rådet, hvor Russland ikke ønsket møter i en lang periode - fram til 12.januar i år,  etter at Russland hadde stilt flere ufravikelige krav til USA og Nato.  På spørsmål om dette kontaktforumet nå kan formelt legges ned, svarer Huitfeldt: – Det er for tidlig å si nå. Men vi har klare interesser av å beholde lav spenning i det høye nord. Men det er Russland har beveget seg bort fra avtalen. Så kan det være elementer i den som er viktig å ivareta, sier Huitfeldt. Grunnlag for varig fred  I 1997 skrev Nato og Russland seg sammen i en avtale der de i teksten var enige om at de ikke lengre var motstandere. Hensikten var å legge grunnlaget for varig fred i det euro-atlantiske området. De skulle respektere FN-charteret og konsultere tett med hverandre, blant annet om kjernevåpen. Avtalen har også formuleringer om at Russland skulle redusere sine militære styrker, samtidig som Nato skulle begrense nye baser med kampstyrker.  I Nato er tolkningen at avtalens militære begrensninger ikke gjelder lengre, fordi den sikkerhetspolitiske situasjonen er dramatisk endret.    Stoltenberg sier at det ikke er avgjørende om den sies opp eller ikke: – Det har grunnleggende sett ikke avgjørende betydning. Nato-landene er enige om at den ikke begrenser muligheten for vårt nærvær i øst, sier han.

Flere Nato-land:  Vil si opp Russland-avtale


BETHESDA (VG) Delstaten Maryland i USA kuttet i helgen i bensinavgiftene på grunn av høye priser. I Norge sier finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) nei – og peker på Ukraina-krigen.  Marylands republikanske guvernør Larry Hogan fjernet fredag delstatens bensinskatt i et kutt som varer de neste tredve dagene.  Målet er å kutte pumpeprisen med 37 cent per gallon. Det tilsvarer et kutt på litt under en krone per liter. – Vi har den idioten i Russland. Noen må gjøre noe med ham, slik at vi kommer tilbake til det normale. Vi får se om ukrainerne klarer å tuppe ham i ræva, sier Warren Howe (80) ved bensinpumpen i Bethesda, Maryland, til VG.  – Skylder du på Putin for bensinprisen? – Absolutt, sier han. Delstaten Georgia har innført et lignende priskutt frem til mai på 29,1 cent per gallon.  – En god idé Bensinpriser seiler opp til å kunne bli en av de store politiske stridssakene ved det amerikanske mellomvalget i november. – Vi har rett og slett ikke råd til å ikke la flere beholde mer av deres hardt tjente skattedollars i deres egne lommer, spesielt eldre innbyggere på pensjoner, sier guvernør Hogan ifølge USA Today. Gjennomsnittsprisen i Maryland før priskuttet var knappe ti kroner literen, men Hogan mener en slik pris er skadelig for folk - og fikk støtte fra demokratene i delstaten til avgiftskuttet. Pensjonisten Howe hjelper lørdag formiddag en jevnaldrende kamerat med å betale for bensin.  – Det høres ut som en god idé med et kutt i skatten, sier han til VG.  Skylder på Putin Både i USA og Norge øker presset for å gjøre noe med bensinprisene. Frp-leder Sylvi Listhaug, KrFs Kjell Ingolf Ropstad, NAF og Maskinentreprenørenes Forbund har alle snakket varmt om avgiftskutt, men finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) sier foreløpig nei. Til VG sier Vedum at han prioriterer «trygghet og beredskap» fordi det er krig nå. Han sier at de vil vurdere kutt i bensinavgiftene fremover. I USAs peker president Joe Biden fra Det demokratiske partiet også på Putin.  Han kaller prisøkningen «Putin’s price hike», men får bare delvis støtte for analysen fra sine politiske motstandere. Republikanerne i Kongressen peker på at bensinprisene økte i USA før krigen brøt ut i Ukraina. De mener at konsekvensene av det grønne skiftet er hindringer for oljeselskapene og høyere priser. Konkret peker de på at Biden stoppet utbyggingen av oljeledningen Keystone XL. Partiet mener også at USA er blitt mer avhengig av import og er negative til at Biden nå snakker med erkefienden Iran og Venezuela. – Hvis du ser på bensinprisene så har de gått jevnt oppover de siste fjorten månedene. Det er ikke noe som skjedde over natten på grunn av Ukraina, sa senator John Tune tidligere denne uken.  På bensinstasjonen Sunoco i Washington D.C.-forstaden Bethesda i Maryland er det nesten ikke biler lørdag formiddag. Stasjonen er den dyreste – og mest slitne – av tre bensinstasjoner på en rekke langs veien.  Lemech Musse (28) som bor i Washington D.C. står bak disken. Som i Norge selger han både snacks og bensin.  – En del er misfornøyde. De skylder både på Russland og på venstresiden, sier Musse til VG.  Tredve meter lenger nede i gaten fyller Beth Sherfy (55) bensin på den noe billigere Liberty bensinstasjon.  Hun lever godt med prisøkningen hvis Ukraina-krigen og USAs støtte til ukrainerne er noe av årsaken.  – Hvis prisøkningen har å gjøre med å støtte Ukraina, så er jeg helt for det. Jeg er heldig nok til at jeg kan kjøre rundt i bilen min her i USA, sier Sherfy. Skattekuttet i Maryland er beregnet til å koste delstaten nesten en milliard kroner i tapte inntekter. – Jeg har ikke noe imot å betale skatt. Jeg jobber for staten og vi trenger skatt til tjenester som veier, skoler og infrastruktur, sier hun.


Bare Frankrike og Italia har meldt om flere mistenkte AstraZeneca-bivirkninger enn Norge. Men det trenger ikke bety at flere får bivirkninger her, ifølge Legemiddelverket. Tallene fremgår av den europeiske databasen over rapporter om antatte bivirkninger. Her samles alle sakene som meldes inn til EU fra europeiske land. Med 1400 rapporter er Norge nummer tre på listen som viser hvert lands mistenkte bivirkninger etter AstraZeneca-vaksinen.  Kun Italia og Frankrike har meldt om flere.  – Norske leger og helsepersonell er tradisjonelt flinke til å melde, så det ser vi på som veldig positivt. Det er mulig at det er årsaken til at vi har sett flere tilfeller enn i mange andre større land, sier medisinsk fagdirektør Steinar Madsen i Legemiddelverket til VG.  Søndag døde en av de tre helsearbeiderne som ble innlagt ved Oslo universitetssykehus etter å ha blitt vaksinert med AstraZeneca-vaksinen. De har alle blitt behandlet for en svært sjelden tilstand, med en kombinasjon av blodpropp, blødninger og lavt antall blodplater. Legemiddelverket ser i tillegg disse sakene i sammenheng med den vaksinerte helsearbeideren som forrige uke døde på Tynset. Det er foreløpig ikke påvist en årsakssammenheng mellom vaksinen og symptomene. Flere europeiske land har de siste dagene fulgt etter Norge og satt AstraZeneca-vaksineringen på pause. Nå skal de gå gjennom sakene sine på nytt, for å se om de finner lignende tilfeller.  – Det er takket være Danmark og Rikshospitalet at alle land nå går gjennom sine data, sier overlege ved Avdeling for legemiddelinformasjon i Statens legemiddelverk, Sigurd Hortemo.  – Det vil vise om antallet i Norge er representativt, eller om det er tilfeldig. Det blir spennende å se hva som nå kommer: Om det ligger noe der som ikke er fanget opp av de andre nasjonene.  Både norske helsemyndigheter og Det europeiske legemiddelbyrået EMA jobber nå på spreng med å undersøke om blodproppene skyldes vaksinen. Legemiddelverket har blant annet en hypotese om at vaksinene utløste en uventet immunreaksjon hos de syke helsearbeiderne. Det er ventet at europeiske legemiddelmyndigheter, etter et møte førstkommende torsdag, vil ta en endelig avgjørelse på om vilkårene for godkjenningen av vaksinen bør endres. Seniorrådgiver innen legemiddelovervåkning i Legemiddelverket, Pernille Harg, sier at sakene om mistenkte bivirkninger har høyeste prioritet. – Vi har rett og slett håndtert et stort volum som har gått videre til EU, og har satt inn mye ekstra ressurser for å saksbehandle.  Hun peker samtidig på at under 10 prosent av sakene de har registrert, er alvorlige.  – Det er ikke så store volumer med alvorlige meldinger, men noen av tilfellene er veldig alvorlige. De aller fleste får bivirkninger som svimmelhet, hodepine og feber, som går over etter få dager, sier Harg. EUs database viser også at betydelig flere kvinner enn menn har rapportert om bivirkninger etter å ha blitt vaksinert med AstraZeneca. Seniorrådgiveren mener det kan ha flere forklaringer:  – I et normalår kommer 60 prosent av meldingene våre fra kvinner. I tillegg har vi jo vaksinert hovedsakelig eldre, og der er det en liten overvekt av kvinner. Så har vi vaksinert helsepersonell, der det også er en overvekt av kvinner. Vi tror alle de faktorene påvirker balansen.  – Så det kan ikke forklares med at kvinner er mer utsatt for å få bivirkninger?  – Det har vi ikke noe grunnlag for å mene.  Hver uke publiserer Legemiddelverket en oversikt over bivirkningsmeldinger.  Helsepersonell skal blant annet melde inn dødsfall som har skjedd i nær tid etter vaksinasjon, slik at man kan undersøke om det er en sammenheng eller et tilfeldig sammenfall i tid.  Da Legemiddelverket i januar publiserte den første bivirkningsrapporten under coronavaksineringen, spredte en nyhet om norske vaksinedødsfall seg verden rundt.  Det viste seg imidlertid ikke å ha en sammenheng med vaksineringen.

Bivirkninger etter AstraZeneca:  Derfor topper Norge listen


En forsikring som ikke er dekkende nok, var tungen på vektskålen da Takako Ellefsen (83) ble nektet oppholdtillatelse i Norge. Den gamle enken bor sammen med sin norske datter Klara i Stavanger, men  kastes ut fjerde juledag, om hun ikke frivillig forlater Norge. Kommunikasjonsdirektør Bjørn Lyster i Utlendingsnemnda (UNE) bekrefter at avslaget skyldes at forsikringen hennes ikke er god nok. – Dette handler ikke om en fri vurdering av rimelighet eller rettferdighet, men om vilkårene for en bestemt type tillatelse er oppfylt, skriver Lyster. UNEs vedtak er endelig: Takako Ellefsen må forlate Norge innen 28. desember.  83-åringen sier til VG søndag at hun er fryktelig skuffet. – Det er her i Norge jeg har mest tilknytning. Det er her jeg vil være de årene jeg har igjen, sier Takako Ellefsen. Mann i utenriksfart Enken som er japansk statsborger, var i 45 år gift med nordmannen Karsten Johan Ellefsen. Deres fire barn er norske statsborgere. Takakos ektemann seilte i utenriksfart før han fikk jobb i Det norske Veritas med base i Japan. Familien bodde i Japan og Singapore. I 2008 flyttet ekteparet til Stavanger. Året etter døde Karsten Johan Ellefsen. Takako ønsker å bli stedt til hvile ved hans side. Som enke bodde Takako Ellefsen i Stavanger til 2013, før hun flyttet med datteren Klara – først til Japan, deretter til Spania i fem år. Ikke god nok forsikring Søknaden om EØS-oppholdskort ble avslått av Utlendingsdirektoratet. Anken til Utlendingsnemnda (UNE) førte heller ikke frem. UNE konkluderer med at 83-åringen ikke har rett til varig opphold i Norge som familiemedlem til en EØS-borger – datteren Klara.  UNE mener det verken foreligger sterke menneskelige hensyn eller særlig tilknytning til Norge, som kan gi grunnlag for oppholdstillatelse. UNE skriver at saken «ikke byr på vesentlige tvilsspørsmål». Kommunikasjonsdirektøren i UNE viser til at Ellefsens forsikring ikke dekker alle utgifter som vil kunne komme ved behandling i norsk helsevesen. Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda mener forsikringen ikke dekker «alle risikoer» og er i tvil om forsikringen gjelder utenfor Japan. – Ingen av de andre omstendighetene som trekkes frem i saken, har fått UDI eller UNE til å se bort fra vilkåret om tilstrekkelig forsikring, skriver Lyster. Han skriver at Takako Ellefsen må skaffe seg tilstrekkelig forsikring, hvis hun skal få den type EØS-oppholdskort som hun har søkt om. Hvis ikke, vil hun måtte søke om andre typer tillatelser. – Det fins for eksempel en ordning med foreldrevisum, hvor foreldre kan søke om å komme til slektninger i Norge for perioder på ni måneder. Vurderer å gå til retten Takako Ellefsen bor med datteren Klara i Stavanger. Tre sønner bor i Japan og Storbritannia. Hun har barnebarn i Norge og Japan. Hennes advokat Maren Skåden og familien vil tirsdag vurdere om de skal be UNE omgjøre vedtaket eller om de skal gå rettens vei. – Etter vår mening er forsikringen heldekkende og god nok, sier Skåden.

Nå svarer myndighetene:  Derfor kastes hun ut av Norge


LIÉVIN/OSLO (VG) I sitt første løp for sesongen, imponerte Jakob Ingebrigtsen (21) stort da han løp fra tidligere verdensrekordholder Samuel Tefera og senket verdensrekorden. Med tiden 3.30,60 løp Jakob Ingebrigtsen inn til verdensrekord på 1500 meter i innendørshallen i Liévin. Den tidligere verdensrekordholderen, Samuel Tefera, holdt lenge følge, men måtte slippe Ingebrigtsen på slutten. Tefera ble nummer to med tiden 3.33,70. – Det er helt fantastisk. Mitt store mål er å forbedre meg fra forrige gang. Det klarte jeg i dag. Når man løper raskere og raskere for hvert år, så er det bare et tidsspørsmål før man nærmer seg verdensrekorden. Men det å slå en verdensrekord ... Min verdenskord ... Det er noe jeg vil huske hele livet. Det er ekstremt stort, sier Ingebrigtsen til VG i Frankrike. – Hvordan har du det inni deg nå? – Jeg har det flott. Jeg klager ikke, gliser 21-åringen bare minutter etter målgang på rekordløpet i Liévin. Vebjørn Rodal, som vant OL-gull på 800 meter i 1996, er imponert over hvor «lekende lett» det så ut for Ingebrigtsen.  – Det er imponerende hvordan han klarer å holde nivået hver gang han konkurrerer. Det har blitt et varemerke for både ham og Karsten Warholm, de gjør aldri dårlige prestasjoner, sier Rodal til VG. – Det er veldig tett på 3.30-grensen, og den er litt magisk på 1500 meter. Når du gjør det på en trang og vanskelig innendørsbane, uten spesialtrening i særlig grad, så er det i den konteksten bare enda mer imponerende, sier Rodal. Fremdeles har han et stykke opp til verdensrekorden utendørs på distansen. Den har Hicham El Guerrouj med tiden 3.26,00. Jakob Ingebrigtsens personlige rekord utendørs er 3.28,32. – At han løper så fort, sier meg at utviklingen har fortsatt. Han er selvfølgelig ung, men det er ikke gitt med kontinuerlig utvikling. Hvis han har utviklet seg slik som det ser ut, så nærmer han seg i hvert fall. 3.26,00 har vi sett på som en av de virkelig sterke verdensrekordene i friidrett, sier Rodal om en mulig verdensrekord også utendørs.  – Hva sier det som skjer i dag deg om resten av sesongen? – Jeg perset med ett sekund og to tideler. Om vi skal gjøre det samme utendørs, så begynner det å bli fort, ler Ingebrigtsen til VG. Ingebrigtsen vant i fjor 1500-meteren i stevnet i franske Liévin på tiden 3.31,80. Ingebrigtsen tok med det den europeiske rekorden på distansen, men hadde 76 hundredeler opp til verdensrekorden til etiopiske Samuel Tefera fra 2019.  Tefera vant 1500-meteren i stevnet i Liévin i både 2019 og 2020, og arrangøren hadde sikret seg en superduell med de to løperne på plass i torsdagens stevne.  – Jeg hørte allerede før løpet at det skulle bli satt rekordfart, så jeg skjønte at det ville gå fort, sier tidligere verdensrekordholder Samuel Tefera til VG. – Hva kan du si om konkurransen med Ingebrigtsen? – Jeg har vært skadet lenge nå, men er i ferd med å restituere. Jeg er ikke hundre prosent ennå, men jeg skal komme tilbake og kjempe om rekorden igjen. Nordmannen fikk en god start og la seg i rygg på harene, som la opp til verdensrekordfart. Med 500 meter var det Ingebrigtsen som tok over, og det var kun Tefera som holdt følge til å begynne med. I avslutningen klarte ikke Tefera å holde følge, mens Ingebrigtsen holdt tempoet oppe hele veien til målstreken og løp inn til verdensrekord.  Etter målgang løp Ingebrigtsen rett bort til forloveden Elisabeth Asserson og fikk et seierskyss.  Løpet var også det første etter at det ble kjent at trenerpappaen Gjert Ingebrigtsen er sykmeldt.  – Vi har kjørt opplegget som vi har hatt troen på, og det har jo gått bra. Det handler mest om at han trapper ned. Han har tatt seg litt vann over hodet. Det er ingenting som varer evig, sa Ingebrigtsen til VG onsdag


For et år siden kåret dyrevernorganisasjonen NOAH Senterpartiet til det minst dyrevennlige partiet. I dag kutter landbruksminister Sandra Borch (Sp) enhver støtte til dem. –  En straffereaksjon, svarer faglig leder i NOAH. – Det var ingen ambisjon om å kutte støtten helt til null, men i et stramt budsjettår har jeg prioritert medlemsorganisasjoner. NOAH er ikke en medlemsorganisasjon, derfor har jeg valgt å gjøre dette, sier landbruksminister Sandra Borch (Sp) til VG. Samtidig som hun nuller støtten til NOAH, prioriterer hun organisasjoner som Bygdeungdomslaget og 4H. Regjeringen budsjetterte med en støtte på 730.000 kroner til NOAH i det forrige statsbudsjettet. NOAH og Senterpartiet har ved flere anledninger støtt mot hverandre i temaer som ulvejakt, pelsdyrnæringen og dyrevelferd. Da regjeringen vedtok felling av flere ulver i ulvesonen, saksøkte NOAH dem. I juli i år ga lagmannsretten NOAH medhold. Prioritering I forkant av stortingsvalget i fjor ble Senterpartiet kåret av NOAH som partiet med dårligst dyrevernspolitikk. Sandra Borch avviser at øksingen av støtten er et takk for sist. – Overhodet ikke. Dette er beinhard prioritering. Det er veldig mange frivillige organisasjoner som har fått kuttet støtten. Da er det NOAH som har måttet ryke, sier hun.  – Har det vært motstand innad i regjeringen om dette kuttet? – Det er selvsagt alltid diskusjon, men dette kuttet har vært spilt inn fra mitt departement fra dag én. NOAH står inne for mange viktige verdier. Samtidig mener jeg at vi som stat må bruke pengene våre litt mer ressursmessig klokt. Da handler det om å prioritere. – Farlig utvikling Faglig leder i NOAH, Siri Martinsen, sier hun er sjokkert over kuttet. – Dette må jeg se på som en klar politisk handling – en straff for at man kjemper for dyr og naturmangfold. Det er direkte uverdig.  Hun mener kuttet er en bekreftelse på at NOAH er en organisasjon som får ting gjort og er en viktig aktør for endring.  – Dette går på politiske motsetninger. Alle vet at Sp ønsker å utradere så mange store rovdyr som mulig, spesielt ulv. Dette på tross av at våre lover sier at vi har en forpliktelse til å beskytte dem. NOAH står i front for det. – Det er en straffereaksjon. De bruker ordningen til egne politiske kjepphester, og straffer de som er de største kritikerne. Det er en ganske farlig utvikling. Martinsen mener frivillige organisasjoner over hele linja burde reagere. – Det skal ikke være en farlig bruk av statsstøtten. Da kan man like gjerne avvikle hele ordningen. Jeg håper og regner med at dette er noe Stortinget ikke lar passere. Til Borchs begrunnelse om at de i et stramt budsjettår har prioritert medlemsorganisasjoner, og at NOAH ikke er en medlemsorganisasjon, sier Martinsen følgende: – Det er direkte feil. Vi er en medlemsorganisasjon, med betalende medlemmer som støtter vårt arbeid. Vi har ikke samme struktur som en del andre, men vi har definitiv medlemmer.   Stortingsrepresentant Lan Marie Berg (MDG) reagerer også på kuttet.  – Å kutte støtten til NOAH er en fornærmelse for alle som kjemper for dyrs rettigheter og det kan se ut som en guffen måte å straffe meningsmotstandere på. NOAH gjør en viktig jobb for å styrke dyrs rettigheter. Også Natur og Ungdom reagerer. – Å fjerne statsstøtten til en organisasjon på bakgrunn av motstridende meninger er i beste fall udemokratisk, sier leder Gina Gylver. – Minner mer om mobbing Det var Senterungdommen som foreslo for landbruksministeren at NOAH skulle nulles. Ungdomspartiets leder Torleik Svelle er meget fornøyd med at de er blitt hørt.  – Dette er noe jeg har dratt i retning av, at man tar vekk støtten til organisasjoner som hele tiden jobber for å bygge ned norsk landbruk. Dette er en organisasjon som bruker all sin tid på å stemple de som hver dag gjør en god jobb på gården sin. Det er vanvittig provoserende, sier han. Han er glad for at støtten i stedet fokuseres til organisasjoner som Bygdeungdomslaget og 4H. Han avviser at kan sees på som å gi støtte til Sp-positive organisasjoner


Secret Service-agentene som har passet på Donald Trumps datter og svigersønn skal ha blitt nektet å bruke noen av de seks badene i deres luksushjem i Washington, D.C. Til slutt måtte de leie en leilighet for mer enn 25.000 skattekroner i måneden for å gjøre sitt fornødne.  Da Donald Trump i januar 2017 flyttet inn i Det hvite hus flyttet samtidig hans datter Ivanka Trump og hennes ektemann Jared Kushner og deres barn inn i det fasjonable Kalorama-nabolaget i USAs hovedstad.  Med dem fulgte et team av Secret Service-agenter, som skulle sørge for sikkerhet for familien Kushner/Trump.  Ganske snart fikk de andre bekymringer enn bare eventuelle dødstrusler og andre farer som kunne lure for paret. De stod nemlig uten et sted å gå på do.  Nekter for at de nektet Ifølge Washington Post ble agentene nemlig nektet av Trump og Kushner å bruke noen av de seks (og et halvt) badene i deres luksushjem. Avisen hevder å ha gode kilder på dette. Dermed måtte agentene dra på toalettjakt.  Det skal her legges til at en talsperson for Det hvite hus benekter at paret nektet agentene å bruke toalett i deres hus. Talspersonen sier dette var Secret Services egen avgjørelse, mens en talsperson for byrået sier de aldri kommenterer detaljer rundt sine sikkerhetsopplegg.  Uansett hvem som snakker sant ble i alle fall ingen av badene brukt av agentene.  Gjorde fra seg hos Obama I starten ble derfor løsningen et mobilt «festivaltoalett» plassert ute på gaten. Men det syntes Trump og Kushners naboer var noe skikkelig dritt. Dermed ble toalettene fjernet. Løsningen ble etter det at agentene bruke toalettet i garasjen til Barack Obama og hans familie.  Ja, du leste riktig; I garasjen til Barack Obama. Ex-presidenten bor nemlig bare et par-tre minutters gange fra huset til Kushner og Trump. Akkurat kort nok til at en rekker bortom selv i et trengt øyeblikk. I garasjen til Obama-familien var det nemlig et lite bad Secret Service-agentene som passer på ham brukte.  Men den gleden varte ikke lenge. Et aldri så lite uhell skjedde nemlig. Noe som gjorde Obamas agenter møkklei av agentene til Trump og Kushner. Og hva var uhellet? Jo, at en av Kushner/Trump-agentene lagde «et ubehagelig søl».  Dette skal ha vært på sensommeren i 2017.  Over 850.000 kroner Dermed måtte en igjen tenke nytt. Da ble løsningen at agenten kjørte til det som heter The Naval Observatory, som er hvor visepresidentboligen ligger. Men den kjøreturen ble i lengste laget når nøden var som verst. Noen ganger rakk man rett og slett ikke frem, og måtte heller trygle om å få låne toalettet på restauranter i Kalorama-området.  Dette var selvsagt ikke optimalt. Dermed møtte nye løsninger til. Og prisen for dem, er det skattebetalerne som betaler. En ny plan ble nemlig klekket ut. Den endte med at Secret Service til slutt leide en kjellerleilighet hos en av naboene til presidentens datter og svigersønn. – Jeg er glad for at jeg kunne hjelpe, sier Kay Kendall til Washington Post.  Kanskje ikke så rart. Hun og ektemannen Jack Davis har tjent dritgodt med penger for krypinnet.  3000 dollar i måneden siden september 2017. Det tilsvarer i overkant av 25.000 norske kroner, eller totalt over 850.000 kroner. Så langt.

Skal ha nektet Secret Service å gå på do


OSCARSBORG (VG) NRK har hatt megasuksess med «Mesternes mester». Til høsten blir også TV 2s «Landskampen» preget av gamle idrettshelter. Under ledelse av Marit Bjørgen (41) og Gunde Svan (59) skal disse forsvare nabolandenes farger i sesong tre av «Landskampen»: Norge: Thomas Alsgaard, Astrid Uhrenholdt Jacobsen, Johannes Thingnes Bø, Tora Berger, Magnus Moan, Therese Johaug, Marthe Kristoffersen og Emil Iversen. Sverige: Stina Nilsson, Anders Södergren, Marcus Hellner, Magdalena Forsberg, Martin Ponsiluoma, Jörgen Brink og Elvira Öberg. Flertallet er altså tidligere langrenns- og skiskytterstjerner. Etter det VG forstår måtte TV 2 gi opp å ha med flere aktive, fordi utøverne allerede er i «OL-modus» og corona har satt sine klare begrensninger. Dette sier TV 2s programredaktør Kathrine Haldorsen i en kommentar til sammenligningen med NRKs «Mesternes mester»:  – «Landskampen» er en lagkonkurranse. Norge mot Sverige, lag mot lag. Med årets «Landskampen»-cast mener vi at vi stiller med to toppete lag, med både aktive utøvere og tidligere stjerner som har hatt legendariske oppgjør i sporet. Vi er utrolig godt fornøyde med årets cast, og takknemlige for at de alle sammen ønsker å delta i «Landskampen», til tross for at de aktive også er i oppladningen til vinterens OL. – Vi har diskutert hvor mye vi må justere konkurransene med tanke på at det er noen flere «pensjonister» enn sist, men jeg kan uansett garantere at de skal få merke blodsmak i munnen, smiler Gunde Svan. Så veldig «pensjonister» er de likevel ikke: Anders Södergren la opp i 2015, men slang seg med i det svenske mesterskapet på femmila sist vinter og ble nummer ti. Thomas Alsgaard sluntrer heller ikke unna, og Astrid Uhrenholdt Jacobsen la opp for bare et drøyt år siden. – Jeg har aldri vært med på noe sånn tidligere. Så dette blir kul og spennende, sier Stina Nilsson (27) til VG. – Jeg har sett det på TV og synes det ser morsomt ut. Jeg tror det blir veldig artige dager her på Oscarsborg. Men vi har store sko å fylle etter dem som var med i fjor, mener kvinnen som brått byttet fra langrenn til skiskyting før 2020/2021-vinteren. Skiskytterdronningen Magdalena Forsberg (53) har nærmest svart belte i reality-programmer i Sverige og gleder seg til «Landskampen»: – Jeg synes det er gøy å være på et lag og ikke minst få konkurrere mot Norge. Jeg kjenner Thomas Alsgaard, men ellers blir dette nye bekjentskaper for meg, så det blir spennende. Hun har vært med i den svenske utgaven av «Skal vi danse». Alsgaard har vært med i den norske. – Jeg sa i mange år nei til alle reality-programmer. Men etter «71 grader nord» og «Skal vi danse», så blir dette min tredje, forteller Alsgaard. – Dette er en «kul grej». Jeg har sett det på TV og liker den sosiale biten ved å treffe gamle lagkamerater og konkurrenter, sier hans tidligere konkurrent Anders Södergren. De norske heltene stakk av med seieren i den første sesongen på TV 2, mens svenskene (Frida Karlsson, Anna Haag, Emil Jönsson og Teodor Peterson) slo tilbake og vant høsten 2020, da opptakene ble gjort på Gausta og Rjukan. Nå er det altså historiske Oscarsborg festning som blir arenaen for tøffe dueller. – Jeg liker fighten mot Norge veldig godt. Men dette er verre enn langrenn, for vi vet ikke hva slags øvelser det blir, sier Marcus Hellner til VG.


For første gang siden ektemannen skapte rabalder på Oscar-utdelingen, gir Jada Pinkett Smith lyd fra seg på sosiale medier.  Under helgens prisutdeling klappet ektemannen Will Smith til Chris Rock foran en fullsatt sal og millioner av TV-seere, etter en spøk på hennes bekostning.  Tirsdag ettermiddag publiserte Smith et kort innlegg på Instagram: – Dette er en tid for helbredelse, og jeg er her for det. Det kommer ikke klart frem om sitatet dreier seg om helgens drama, som overskygget resten av Oscar-utdelingen og siden har dominert overskriftene verden over.  – Kvalm av hyllesten Skuespiller Jim Carrey sier til CBS tirsdag kveld norsk tid at han ble kvalm av måten publikum reagerte – eller ikke reagerte – på episoden.  Etter Smiths takketale da han vant prisen for beste mannlige hovedrolle, fikk han stående applaus.  – Jeg ble kvalm av hyllesten. Hollywood er uten ryggrad og det føltes som en klar indikasjon på at vi ikke er «the cool club» lenger, sier Carrey til kanalen ifølge Deadline.  Han sier også at han mener Smith burde blitt arrestert. Men Chris Rock har selv sagt at han ikke ønsker å politianmelde hendelsen. – Jeg hadde gått ut i dag og sagt at jeg saksøker Will for 200 millioner dollar, for den videoen kommer til å være der for alltid, sier Carrey, og fortsetter: – Du kan rope fra salen og vise misnøye, eller si noe på Twitter. Du har ikke rett til å gå opp på scenen og klappe til noen i ansiktet fordi at de sa ord.  Se takketalen her:  Beklaget Natt til tirsdag beklaget Will Smith oppførselen sin, som han omtaler som «uakseptabel og utilgivelig».  – Enhver form for vold er giftig og destruktiv, skrev Smith i et Instagram-innlegg. – Vitser på min bekostning er en del av jobben, men en vits om Jadas medisinske tilstand ble for mye for meg, og jeg reagerte emosjonelt. Jada Pinkett Smith har vært åpen om sykdommen alopecia, som har ført til betydelige hårtap. I vitsen refererte Rock til Jada og sa at han så frem til en oppfølger til «G.I. Jane». En film fra 1997 der Demi Moore spiller en snauklipt soldat. Deretter ble han klappet til av en rasende Will Smith, som innrømmer at han gikk for langt: – Jeg vil be deg offentlig om unnskyldning, Chris. Jeg gikk over streken og jeg tok feil. Jeg er flau og handlingene mine var ikke en indikasjon på mannen jeg ønsker å være. – Aldri sett ham gjøre det før TV-kanalen ABC fikk Hollywood-stjernens mor i tale etter skandalen, som overskygget resten av prisdrysset i Los Angeles natt til mandag. Hun sa i intervjuet at hun ble overrasket over sønnens brå reaksjon. – Han er en veldig omgjengelig og utadvendt person. Det er første gang jeg har sett ham klikke. Første gang i hans levetid, sa Smith, og la til: – Jeg har aldri sett ham gjøre det før. Skuespillerens yngre søster, Ellen Smith, er også intervjuet på TV. Hun sier at hun ofte har sett broren utmerke seg under press og i Hollywoods søkelys. – Jeg har hatt samtaler med ham, og det knuser hjertet mitt å høre om alt han har sagt at han har måttet gjennomgå for å komme dit han er i dag, sier hun. Har startet gransking Oscar-akademiet sendte mandag ut en uttalelse hvor de fordømte Will Smiths handlinger under prisutdelingen og at de hadde startet en gransking av hendelsen.  – Akademiet fordømmer handlingene til Smith under gårsdagens show. Vi har offisielt startet en formell gransking av hendelsen og vil vurdere videre handlinger og konsekvenser i henhold til våre retningslinjer og lovene i California, het det i uttalelsen.


ZHANGJIAKOU (VG) Sprintmester Johannes Høsflot Klæbo (25) slet med å finne store nok ord til å beskrive sin rival og tremilsvinner Aleksandr Bolsjunov (25) etter åpningsøvelsen. – Det var virkelig imponerende. Hva mer kan vi si? Jeg har faktisk ikke ord for det. Det var veldig bra og han har jobbet hardt, så det var helt fortjent, sier Klæbo til VG.  I den oppsiktsvekkende 30-kilometeren med skibytte vant Bolsjunov med over minuttet ned til Dennis Spitsov og to minutter til bronsevinner Iivo Niskanen. Klæbo tuslet rolig inn på 40. plass, nesten ti minutter bak vinneren. Neste øvelse er fredagens 15 kilometer. Klæbo er klar på at han stiller som utfordrer – ikke favoritt. – Det blir tøft, så klart. Både Iivo og Bolsjunov var virkelig sterke på søndag, og er definitivt favorittene på 15 kilometer. Det blir tøft, men jeg skal gå ut der og gjøre alt jeg kan, så får vi se hvordan det går. Jeg skal gi alt, sier trønderen. Den russiske nettavisen Championat har døpt duellen mellom Klæbo og Bolsjunov for «El Clasico» og er tydelige på at en uthvilt Bolsjunov er klink favoritt fredag. Bolsjunov valgte i siste liten å stå over sprinten i samråd med treneren. Det ble forklart med at han fortsatt var sliten etter tremila med skibytte. – Eller rettere sagt: Det var «Sasjas» initiativ. Han overtalte meg. Seieren hans i skiatlon så veldig lett ut, men det var ikke sånn. Ingenting er lett i høyden, sa trener Jurij Borodavko. VG spurte Klæbo om hva han tenkte om Bolsjunovs hviledag med tanke på 15 kilometeren som venter: – Bolsjunov sto over i dag, men jeg sto nesten over søndag. Jeg gikk bare halve løpet, så vi er likt, sier Klæbo med et smil. – Men med formen til Iivo og Bolsjunov vil det virkelig bli tøft for oss andre. Klæbo og Bolsjunov er fra samme årgang og har hatt mange dueller de seneste årene. Nerven mellom dem tok til et nytt nivå under femmila i VM i Oberstdorf sist vinter. De kom i kollisjon på oppløpet og Klæbo ble disket fra gullet, mens Bolsjunov fikk staven ødelagt og kunne ikke gå det han var god for. Gullet gikk dermed til Emil Iversen og Klæbo har kalt det karrierens verste dag.  Tirsdag var han lettet og rørt etter OL-gull nummer fire. Han har tatt de siste fire mesterskapsgullene i sprint. Han har også 3xmesterskapsgull i stafett og lagsprint. Totalt 10 gull i mesterskap allerede som 25-åring. – Presset har vært tøft, men det var som i Pyeongchang. Jeg har blitt ganske vant til det og har taklet det så godt jeg kan, og det største presset legger jeg på meg selv.  Klæbo jakter fortsatt sitt første distansegull - etter den ulykksalige avslutningen på den imponerende femmila i Tyskland.


Mark Lorentzon (55), som er internasjonalt etterlyst etter eksplosjonen i Göteborg, er funnet død.  Onsdag formiddag ble Mark Lorentzon (55)  funnet død ved Stenpiren i Göteborg. Det opplyser påtalemyndigheten i en pressemelding.  Pårørende er varslet.  Onsdag morgen kom det en alarm fra redningstjenesten om et lik i vannet. Liket er identifisert som mannen som har vært etterlyst av politi og påtalemyndighet den siste uken etter eksplosjonen i en bygård i Annedal. Politiet mistenker foreløpig ingen forbrytelse i forbindelse med dødsfallet.  – Nå fortsetter etterforskningen med å få et klarere bilde av hendelsesforløpet og årsaken til eksplosjonen, sier politimester Anders Börjesson. Etterlyst internasjonalt Lorentzon ble mandag begjært varetekstfengslet og etterlyst internasjonalt. Han ble i slutten av forrige uke siktet for grov allmennfarlig ødeleggelse etter eksplosjonen ved en boligblokk i Annedal i Göteborg.  – Vi vet ikke hvor han er. Vi har ikke sett noe livstegn etter han etter den dagen sprengingen var. Så vi vet ikke engang om han er i live, sa politiets pressetalsperson Thomas Fuxborg til VG tirsdag. Siden siktelsen torsdag, har politiet jaktet intenst på Lorentzon. De har gjennomført flere ransakelser på adresser med tilknytning til ham og mottatt en rekke tips om hvor han kan befinne seg.  Bodde i Norge – Vi har fått inn tips, blant annet fra Norge, som vi undersøker, sa Fluxberg til VG tirsdag. Lorentzon bodde i Norge i flere år rundt årtusenskiftet.  I løpet av helgen undersøkte norsk politi, på vegne av svensk politi, en luksusvilla i Oslo i jakten på Lorentzon, skrev Expressen. Dette er en bolig i et av Oslos mest eksklusive områder. To sivile politibiler, inkludert en minibuss, var med i operasjonen. Etter en periode med søking på adressen, kunne de opplyse at han ikke var der, og operasjonen ble avbrutt.


Og i år er det selve svineinfluensaen som er tilbake. Tusenvis av snufsete og sengeliggende nordmenn har en litt hakkete start på adventstiden.   Men det kommer til å bli verre:  – Vi er usikre på hvor stor influensaepidemien blir, men frykter at den skal bli større enn normalt, altså før pandemien, skriver overlege Preben Aavitsland i FHI til VG.  Det er to grunner til det. – For det første er det etterslep på immunitet i befolkningen etter to unormale influensasesonger.  For det andre kan det se ut til at det dominerende viruset blir A (H1N1), som ikke har vært her på flere år. Det var nemlig lite influensa under coronapandemien. Tiltakene sørget for omtrent null influensa- og forkjølelsessmitte. Det gjorde at vi gikk glipp av et par sesonger der vi vanligvis bygger opp immunitet - og gjør at flere blir syke nå.  Viruset som startet en pandemi H1N1 er svineinfluensa, som langt tilbake i tid forårsaket spanskesyken.  Litt nærmere i tid – i 2009 – førte den til svineinfluensapandemi.  Selv om pandemien fra svineinfluensaviruset var over i oktober i 2010, har viruset dukket opp noen få sesonger etterpå.  Viruset som sirkulerer nå er en etterkommer av dette pandemiviruset. Dette viruset har endringer som bedre unngår tidligere immunitet og som vi dermed er mindre beskyttet mot. Det er spesielt små barn som aldri har støtt på det før.  – De tåler det fint, men vi er bekymret for barn med alvorlig grunnsykdom. De bør vaksineres, sier overlegen. Mange virus samtidig Det er fortsatt rhinovirus og andre vanlige forkjølelsesvirus flest blir smittet av. Men det er også en salig blanding av andre virus i omløp nå:  Vi er fortsatt inne i en voksende coronabølge. Og både influensa og RS-viruset øker, og ser ut til å komme tidligere enn før. Ofte kommer spesielt influensa for fullt senere på vinteren.  RS-virus er spesielt risikabelt for barn og eldre, men for voksne oppleves viruset ofte som en forkjølelse. – Vi tror at influensaepidemien starter for alvor de nærmeste ukene. Vi har nokså rask økning av influensa og RSV-infeksjon. – Har vi kontroll? – Det kommer an på hva vi mener med kontroll. Vi har ikke noen ambisjon om å stoppe eller slå ned disse epidemiene, men vi vil forebygge en del av de mest alvorlige tilfellene. Mot corona og influensa gjør vi det med vaksinasjon av de mest utsatte. Andelen som blir syke med influensa varierer fra sesong til sesong, avhengig av immuniteten i befolkningen, hvor mange som har tatt vaksine og selve egenskapene til viruset.  Når det er store utbrudd kan 10-30 prosent av den norske befolkningen bli smittet. I en gjennomsnittlig sesong vil 5-10 prosent av alle voksne og 20-30 prosent av alle barn bli smittet, ifølge FHI. Dette er de offisielle rådene for virusene som nå svirrer rundt:  Helsedirektoratet gikk mandag ut i VG med en sterk oppfordring om at altfor få helsepersonell har tatt influensavaksinen. Det er usikkert hvor god influensavaksinen er mot årets variant - altså svineinfluensa, skriver FHI i en rapport. Effekten er trolig litt dårligere enn før, spesielt beskyttelsen mot smitte. Likevel vil den fungere godt mot alvorlig sykdom og død. – Har du noen råd som hjelper mot de ulike sykdommene? Bruker du ingefær i varmt vann? – Nei. Men kontakt lege dersom du er urolig, særlig for små barn.


Kriminelle får folk til å laste ned en app hvor de kan se alt du gjør på telefonen, og potensielt styre den, om du tillater det, advarer Telenor. Har du mottatt et anrop fra et ukjent, norsk mobilnummer – der noen utgir seg for å være «Amazon»?  Da er du ikke alene.  – Siden sommeren har Telenor mottatt en rekke henvendelser fra folk som har vært utsatt for denne typen svindelforsøk. Det har spesielt vært en økning de siste ukene, sier Thorbjørn Busch, senior sikkerhetsrådgiver for selskapet.  Tar du telefonen, får du som regel høre en forhåndsinnspilt beskjed som presenterer et problem. Det kan for eksempel være at noen har «feilkjøpt en iPhone» på din Amazon-konto, sier Busch.  I beskjeden blir du bedt om å trykke på ‘1’ for å komme i kontakt med en servicemedarbeider. I virkeligheten blir viderekoblet til en erfaren svindler, forklarer Busch. Det er neste steg som er farlig:  De ber deg om å om å laste ned appen AnyDesk på mobilen din. Om du gir de kriminelle adgang til denne kan de se alt du ser på telefonen – og potensielt fjernstyre den.  – Det fungerer på samme måte som når du på jobben gir «helpdesk» tilgang til datamaskinen din, forklarer Busch.  Ved at de ser alt du gjør på mobilskjermen, kan de få tilgang til kontoinformasjon, kortnummer, passord og engangskoder. Dette er informasjon de kan bruke for å svindle til seg penger.  – Men de kan også få tilgang til kamerarullen din og annen privat informasjon, sier Buch. – Om du slår på kameraet ditt kan de se hva du filmer og høre hva du sier, forklarer han. iPhone vs. Android På en iPhone er det «bare» mulig for de kriminelle å se alt du gjør mens du selv er aktiv på skjermen.  – Mens de har deg på telefonen kan de for eksempel be deg gå inn i nettbanken, eller få deg til å taste inn bankdetaljer – og på den måten snappe opp informasjon, sier Busch. – De kan også be om lengre tilgang, for eksempel 24 timer. Da vil de fortsatt ha tilgang hver gang du låser opp telefonen din, i flere timer etter samtalen er avsluttet, forklarer han.  Det er enda skumlere for de med Android-telefoner: – Her kan de potensielt få tilgang til å styre alt – også når du ikke bruker mobilen selv, advarer Busch.  Da kan de logge inn på alt av apper og komme inn på alle kontoer der du allerede er logget inn.  – Det er bare fantasien som setter grenser for hva de kan gjøre, sier Buch. Ikke gi andre tilgang Apper som AnyDesk og TeamViewer er i utgangspunktet helt legitime, og kan lastes ned via både AppStore og Play Store.  – Problemet oppstår først når man gir kriminelle tilgang til dem, sier Busch.  Når du åpner en slik app får du oppgitt en kode – som i praksis er nøkkelen til din mobil. Busch kommer med krystallklare råd:  – Last aldri ned noe som helst på oppfordring fra noen som ringer. Oppgi aldri en kode fra mobilen din.  Bankkunder  Bankene mottar også henvendelser om denne formen for svindel.  – Vi blir kontaktet av bankkunder om forsøk på Amazon-svindel og som har blitt bedt om å laste ned AnyDesk-appen, bekrefter Markus Kleppe Gjennestad, senior fagspesialist i sikkerhetsavdelingen til SR-Bank.  Det har vært en jevn strøm av henvendelser om denne typen svindelforsøk siden sommeren, forteller han. – Å gi noen tilgang til programmer som AnyDesk er som å låne ut nøkkelen til huset ditt, sier Gjennestad. – Hva bør man gjøre om har blitt utsatt for Amazon-svindel? – Har du vært så uheldig å bli utsatt for svindel er tidskritisk at du tar kontakt med banken din. Vi kan hjelpe deg med å sperre ned BankID, kort og kontoer, sier Gjennestad. – Sjansen for å stoppe en transaksjon er langt bedre om du kontakter banken etter noen minutter enn etter 15 minutter, sier han. Gannestad sier at man også bør slette programvaren AnyDesk så raskt som mulig. Eventuelt få hjelp av noen om man selv ikke er teknisk anlagt

Advarer mot ny svindel:  - De kan se alt på mobilen


Fra mandag blir det karantenekrav for Tyskland, og ingen svenske regioner er lenger grønne.  Det kommer frem i en pressemelding fra regjeringen. Natt til mandag 23. august oppdateres nemlig det norske reisekartet med nye farger. Tyskland og Latvia får karantenekrav, og de åtte regionene i Sverige som var grønne, blir nå farget oransje/røde. Dermed får hele Sverige karantenekrav fra mandag.  Utenriksdepartementet (UD) fraråder fortsatt alle reiser som ikke er strengt nødvendige for land utenfor EØS/Schengen og Storbritannia. Det er unntak for noen utvalgte land og områder på EUs tredjelandsliste, såkalte lilla land. Listen over disse kan du se lenger ned i saken. Fullvaksinerte er unntatt reisekarantene, men uvaksinerte og folk med én dose må fortsatt forholde seg til karantenereglene for grønne, oransje og røde land. Folk med én dose slipper dog å ta karantenen på hotell om de kommer fra et mørkerødt land. Mer informasjon om hva som gjelder når du har to doser, én dose eller har hatt corona, finner du på helsenorge.no. Følgende land får innført innreiserestriksjoner og innreisekarantene: Disse svenske regionene får karantenekrav: Det innføres innreiserestriksjoner og karantenekrav for to regioner i Finland. Dette innebærer at det kun er igjen én region i Finland som er grønn, nemlig Länsi-Pohja SVD. Følgende finske regioner endres fra grønn til oransje: Disse landene og områdene kategoriseres ikke lenger som lilla: Disse landene og områdene forblir lilla:

Tyskland og hele Sverige får karantenekrav


STAVANGER (VG) Høyre-nestleder Tina Bru tar perm fra mammapermen: I helgen har hun tatt med hele familien til landsmøtet i Høyre på Gardermoen, etter et langt mareritt – som endte lykkelig – og fikk navnet Kitty. – Å, som jeg gleder meg. Det blir bare et kort avbrekk fra mammapermisjonen, men jeg skal nyte å være tilbake i aktiv politisk virksomhet igjen, etter relativt strabasiøse måneder, sier Bru. Hun skulle legge frem Høyres alternative budsjett i oktober, men måtte sykmelde seg i stedet etter en svangerskapskontroll. Hun hadde termin først i februar, men det viste seg at hun hadde en alvorlig svangerskapsforgiftning. Hun har skrevet noe om dramaet på Facebook, men i dag forteller hun om den lange veien til lykke – og viser for første gang frem underet – et lite nurk som heter Kitty. – Jeg lå på Stavanger Universitetssykehus i en måned og måtte ta det veldig med ro. Det var mye medisiner og hyppige sjekker av både meg og barnet. Hun sier man rekker å tenke ganske mye når man ligger innlagt så lenge. – Jeg følte meg som en tikkende bombe og var selvfølgelig redd både for meg selv og for barnet. Hver kveld når jeg la meg var jeg takknemlig for at jeg hadde klart å holde barnet i magen enda en dag. 7. desember, etter syv måneders svangerskap ble det bestemt at datteren måtte komme til verden. – Jeg må innrømme at det var sinnssykt tøft, både for meg og hele familien. Selv om vår sønn Ellis på fire er vant til at mamma pendler til Oslo og som regel bare er hjemme i helgene, var det et stort savn for ham – og meg. Kitty måtte være på nyfødtintensiven en hel måned, og jeg var der med henne, sier hun: – Det gikk heldigvis veldig bra både for Kitty og meg. Hun veide 1,8 kilo da hun kom til verdenen, og se nå, sier den stolte moren og viser frem en fire kilo tung jente til partileder Erna Solberg og nestleder Henrik Asheim, som har kommet på besøk. Bru tar imot i familiens hus i Stavanger. Partilederen tar varsomt imot når nurket når hennes armer. Politikk, så perm igjen – Vi har jo fulgt med på dette hele tiden og det varmer virkelig å sitte her både med en frisk mor og et vakkert barn, sier Solberg utilslørt stolt. Brus sterke ønske om å delta på landsmøtet ble innvilget av hennes mann: Med en baby må det støtteapparat til. – Det endte med at vi reiser alle fire. Jeg er veldig takknemlig for det og gleder meg stort til å få diskutere politikk på landsmøtet. Men etter helgen bærer det tilbake i mammaperm igjen. – Jeg skal være i permisjon nesten frem til valget i september, men siste del av valgkampen får jeg med meg, fortrinnsvis lokalt, men siden det er lokalvalg, så passer det perfekt, sier Høyre-nestlederen.


PLANICA (VG) Marit Bjørgen (42) satt på tribunen og så Anne Kjersti Kalvå (30) gå inn til VM-sølv. Det er spesielt én egenskap hun hyller hos søskenbarnet, mens langrennskjæresten ikke har ord etter bragden. Samboer Didrik Tønseth ladet opp til søndagens femmil da Kalvå tok sin første individuell VM-medalje, mens Bjørgen strålte i solskinnet på stadion og fulgte den dramatiske avslutningen. Den tunge OL-sesongen med coronasmitte like før lekene startet i 2022 er snudd til jubel i Slovenia for Kalvå.  Bjørgen mener forvandlingen fra i fjor vår til sesongstarten på Beitostølen i november er formidabel.  – Hun var langt nede. Det var en brutal vår, det ble ikke OL. Snuoperasjon sammen med Stig Rune (Kveen, landslagstrener) har vært vanvittig. Nå er hun sprudlende, blid og koser seg med det hun driver med, sier Bjørgen til VG.  Mødrene til Bjørgen og Kalvå er søstre.  Bjørgen mener det er viktig for fremtiden at Kalvå har fått trygghet og selvtillit.  For karrieren til Bjørgen tok virkelig av etter at hun fylte 30 år. Hun tok ikke OL-gull før hun var 30 år, men endte opp som tidenes mestvinnende vinterolympier. Hun mener kusina kan glede seg til årene som ligger foran henne og VM på hjemmebane.  – Dette betyr så mye for det som skjer om to år. Det gir en boost, sier Bjørgen og sikter til VM i Trondheim.   – Ser du noen trekk fra felles gener?  – Den offensiviteten hun har vist utad har så mye å si, det er det lille ekstra som har så mye å si. Og selvtilliten og tryggheten på at dette går, det er det siste som skal til om du plukker medaljer eller ikke. Det er kanskje noe som ligger i familien, sier Bjørgen og smiler stort.  Samboeren Didrik Tønseth skal gå femmila i Planica søndag. – Helt vanvittig! Har ikke ord, skriver Didrik Tønseth (31) i en tekstmelding til VG fra den norske VM-leiren.  Lørdag fikk han se kjæresten holde unna for blant andre Frida Karlsson og gå inn til sin første individuelle VM-medalje.  – Den jobben hun, Kveen og Svarstad har gjort er utrolig! Aldri sett henne i dårligere forfatning hun var i mars. Og nå tar hun VM-sølv…, skriver Tønseth videre. Kalvå forteller hvordan det var.  – Det var bare tungt å være skiløper og tungt å være menneske. Det var ikke så gode dager, men det har snudd seg. Det er en vanvittig bra dag her i dag, sier Kalvå til VG.  – Hun har imponert meg i mange år, men nå tar hun det til et nytt nivå, sier Tønseth stolt.  Ett år etter at hun gikk glipp av OL på grunn av coronasmitte, måtte hun i år stå av Tour de Ski etter å ha blitt smittet med samme virus igjen. – Det siste året har vært helt spinnvilt. Det er nesten så jeg glad for det som skjedde, sier Kalvå til NRK og fortsetter: – Denne dagen har vært målet mitt siden jeg fikk corona i Tour de Ski, sier hun. Det var ingenting å gjøre med svenske Ebba Andersson som tidlig på tremila satte opp et forrykende tempo, smadret feltet og gikk inn til et knockout-gull på den siste distansen. Men i gruppen bak bet Kalvå seg fast og på den siste halvdelen av den siste runden klinket hun til med et monsterrykk som konkurrentene ikke klarte å følge. Svenske Frida Karlsson som tok bronsen nærmet seg voldsomt mot slutten, men Kalvå holdt unna.


Märtha Louise tar et kraftig oppgjør med norsk presse og omtalen av Ari Behn – og mener hun er den mest kritiserte personen i Norge. I et stort intervju med svensk TV i programmet «Min sanning» («Min sannhet»), som sendes på SVT i dag, åpner hun for at hun kan gjøre «comeback» og på nytt representere kongehuset. – Håper du det? – Ja, hvis det blir sånn, så sier jeg ja til det, sier hun. NRK har gjengitt intervjuet. VG har vært i kontakt med prinsessens manager Carina Scheele Carlsen, som opplyser at hun ikke ønsker å kommentere saken utover TV-intervjuet. Forsvarer medaljong I november i fjor ble det kjent at Märtha Louise ikke lenger skal representere kongehuset. Det skjedde etter at flere av organisasjonene hun var beskytter for, avsluttet sitt samarbeidet. Da begrunnet de det med både prinsessen og forloveden Durek Verretts kontroversielle syn. Verrett har blant annet fått mye oppmerksomhet for en medaljong han selger, som han hevder hjalp ham med å bli frisk etter coronasykdom. I intervjuet med SVT sier prinsesse Märtha Louise nå at hun mener forloveden Durek Verretts uttalelser blir tatt ut av sin sammenheng. – Han hevdet at en medaljong som han selger for drøyt 2000 kroner, gjorde at han ble frisk fra covid, sier programlederen. – Han har ikke sagt det på den måten, svarer prinsessen. – Hva er det han sier, da? – Han sa at ... Altså, jeg kommer ikke til å gå inn i den polemikken, for alt er tatt litt ut av sin sammenheng. Og sånn er det alltid med pressen, synes jeg. – Men hvordan er det med medaljongen, da? – Som med mange andre ting som han gjorde, så var den også med på å hjelpe ham. Så det var ikke sånn at det var den som helbredet ham, det har han aldri sagt, sier prinsesse Märtha Louise. Kommunikasjonssjef Guri Varpe ved Slottet sier til VG at kongehuset ikke ønsker å kommentere intervjuet.  Prinsessen mener at hun måtte slutte, ikke på grunn av noe hun selv har gjort, men på grunn av ting forloveden Durek Verrett har sagt – eller på grunn av måten han blir oppfattet. Hun spør seg i SVT-intervjuet om det samme hadde skjedd om hun var mann. – Det oppleves litt vanskelig i en tid der kvinnerettigheter er så sterke, og vi kvinner står på «lik linje», liksom, som menn. Men gjør vi egentlig det? Hadde det vært det samme om jeg hadde vært en mann? Det tror jeg ikke, sier hun. Prinsesse Märtha Louise sier også at Durek Verrett har blitt møtt med rasisme, og at hun nå ser på Norge på en «helt totalt ny måte». Mener hun er den mest kritiserte personen i Norge – Jeg er nok den i Norge som har tatt imot mest kritikk av alle, tror jeg, sier hun til SVT. – I hele Norge? – Ja, det tror jeg. Opp gjennom alle årene, ja, svarer prinsesse Märtha Louise kontant. Prinsesse Märtha Louise har flere ganger reagert på pressen og det hun mener er en jakt på overskrifter og klikk. I et innlegg på Instagram før jul mente hun at medietrykket hun og Durek Verrett har opplevd det siste året, minnet henne om hva Ari Behn, som hun var gift med i 14 år før de skilte seg i 2016, opplevde. Forfatteren og kunstneren Ari Behn tok livet sitt 1. juledag i 2019. Prinsesse Märtha Louise sier i SVT-programmet at den hun er sammen med, alltid blir kritisert. Hun hevder at det gikk inn på Behn, som høstet ros og terningkast 6 for debutboken i 1999, at han «aldri mer fikk god kritikk» på hverken bøker eller kunst da han var gift med henne. – Men har pressen ansvar for hans død, spør programlederen. – Det sa de selv også, til dels. Hans mentale helse gikk mye på det at han fikk tyn i media. Men jeg sier ikke at det var noen sin skyld. Det er jo alltid hvordan man tar ting, svarer prinsesse Märtha Louise. Hun hevder videre: – Pressen tok jo selvkritikk etter at han døde, på at man kanskje var litt drøye mot ham, og at han bare fikk kritikk og egentlig var en kjempefin person. Det sa de aldri når han var med meg. Da var han bare påfugl og arrogant


ROTTERDAM (VG) Bart van Pelt (77) undrer seg over at ingen vitner har meldt seg etter at småflyet styrtet i kanalen: – Det er svært spesielt, sier den erfarne piloten.  Far Lars Haukeland (58) og sønn Filip Haukeland (15) fra Bergen er savnet etter at det lille sportsflyet deres søndag gikk ned i havnen vest for Rotterdam i Nederland. Flykroppen er ikke lokalisert. – Jeg har fløyet kommersielt i over 50 år og aldri hørt om noen som krasjlander i vannet uten at noen vet om det, sier Bart van Pelt til VG. Ulykken har vært det store samtaleemnet i flyklubben i Rotterdam – Nederlands største, med 27 instruktører, syv fly og over 300 medlemmer. Blant instruktørene er van Pelt, som VG møter i klubblokalene på flyplassen. Veteranen trekker frem kartet over luftrommet, peker og forklarer. Far og sønn fløy en Dyn'Aéro MCR01 – et lett, lite sportsfly med en marsjfart på 250 km/t. Toseteren tok av fra Bergen lufthavn søndag morgen og fylte drivstoff nord i Tyskland. Det kom inn i nederlandsk luftrom klokken 16.45. Lokale medier har rapportert at den norske flygeren hadde en kort samtale med tårnet i Groningen. Senere var han i kontakt med den militære lufttrafikktjenesten. Så blir det stille. – Det er grunn til å tro at de fulgte kystlinjen. Det er ikke raskeste veien til målet sør for Paris, men en grei rute når du ligger i lav høyde, omkring 1500 fot, sier van Pelt. Flyet holdt seg utenfor kontrollsonene til lufttrafikktjenesten i Amsterdam og Rotterdam.  – Da ble han heller ikke tildelt en transponderkode, slik at flyet kunne identifiseres underveis og flygelederne oppdage at det plutselig forsvant fra radaren, sier van Pelt. Ingen vitner har så langt meldt at de så flyet gå ned i Calandkanalen vest for Rotterdam, der havnen Europoort møter Nordsjøen. Hverken øyenvitner på land eller på skipene som tett trafikkerer vannveien. Ingen vet når flystyrten skjedde, i et avsidesliggende og folketomt havneområde preget av raffinerier og inngjerdede industrianlegg, containere, vindturbiner og kraner. Ulykken ble først oppdaget da en patruljebåt fra havnevesenet omkring klokken 18.50 oppdaget oljesøl og deler av en flyvinge som fløt i vannet, med flyets registreringskode. – Slikt skjer svært sjelden. Det er uventet, tragisk og veldig trist, sier van Pelt. Etter at håpet om å finne overlevende var ute søndag kveld, har politiet ledet søket med fjernstyrt undervannsfarkost og sonar i det store havneområdet. Flykroppen er ikke lokalisert, etter tre døgns leting. Kanalen er dyp, strømmene sterke og trafikken stor ved utløpet av den brede kanalen. Politiet gjenopptok letingen klokken 06 torsdag morgen, men har så langt ingenting nytt å melde. – Hvordan har det seg at ingen så eller hørte noen ting? – Dårlig vær og øde område, skriver talskvinne for nederlandsk politi Therese Ariaans til VG i en tekstmelding torsdag morgen. Ariaans sier mangelen på øyenvitner gjør søket desto vanskeligere for politiet. – Vi håper selvfølgelig å finne vraket og ofrene snart slik at vi kan gi familiene svar, sier hun.

Ingen vitner har meldt seg:  - Svært spesielt


Tre utlendinger er dømt til døden og skal henrettes ved skyting. Eksperter er ikke i tvil om at det er i strid med internasjonale regler – mens utenriksminister Sergej Lavrov hevder at det handler om lovene som gjelder i «folkerepublikken Donetsk». De to britene Aiden Aslin og Shaun Pinner, samt marokkaneren Saaudun Brahim er dømt til døden av de selverklærte prorussiske myndighetene i den såkalte «folkerepublikken Donetsk». – Hvis dødsstraff blir gjennomført på grunn av en feil dom, så vil det være ulovlige henrettelser av soldater, sier Kenneth Øhlenschlæger Buhl ved det danske Forsvarsakademiet til VG. I begrunnelsen for dødsstraffen heter det at de tre ble dømt til døden fordi de har vært leiesoldater. Kenneth Øhlenschlæger Buhl er ikke enig i det: – Når de blir nektet status som krigsfanger og den beskyttelse som følger med det, så følger de ikke krigens lover. For det første har disse tre vært en del av de ukrainske væpnede styrker og skal ut fra det ha status som krigsfanger. For det andre er dommene avsagt i en folkerepublikk som bare er anerkjent av Russland. Derfor har ikke disse «domstolene» noen gyldighet. Det er bare anerkjente stater som kan avsi dommer som gjelder i folkeretten. Den danske eksperten fortsetter: – Etter som Russland til en viss grad har kontroll over disse «folkerepublikkene», er det også grunn til å anta at det er et russisk ansvar at det går riktig for seg. Britiske myndigheter har gått hardt ut mot dommene, og USAs utenriksminister Anthony Blinken har også uttrykt sin bekymring: – Vi oppfordrer Russland og dets satellitter til å respektere internasjonal humanitær lov, inkludert rettighetene og beskyttelsen som gis til krigsfanger, tvitrer Blinken – og mener at det har vært en «fiktiv» rettssak der «lovlig stridende» er dømt. Russlands utenriksminister Sergej Lavrov derimot sier dette: – Alle prosesser er basert på lovgivningen i folkerepublikken Donetsk, fordi de aktuelle forbrytelsene ble begått på deres territorium. Alt annet er spekulasjoner, sier Lavrov ifølge Moskovskij Komsomolets.  Han vil «ikke blande seg inn i rettshåndhevelsen» i Donetsk. Den britiske utenriksministeren Liz Truss derimot har kalt rettssaken en farse og sagt at dommen ikke har noen legitimitet. Den tyske eksperten Cornelius Wiesener, som jobber ved Københavns universitet, er enig med Blinken: – Jeg kan ikke se at disse oppfyller kravene for å bli regnet som leiesoldater. De har vært en del av de ordinære ukrainske styrkene og har derfor vært lovlig stridende som i en krig kan drepe og ta fienden til fange. Så lenge de ikke har begått krigsforbrytelser, skal de derfor behandles som krigsfanger og løslates når krigen er over, sier Wiesener til VG. Han viser til den første tilleggsprotokoll til Genève-konvensjonene av 1977. Der er det satt klare kriterier om hvem som skal betraktes som leiesoldater. – Jeg mener klart at de ikke skal betraktes som leiesoldater, fordi to av kravene ikke er oppfylt. Det ene er at britenes enhet var en del av de ukrainske væpnede styrker. Og selv om de ikke skulle ha vært innlemmet i de ukrainske styrkene, så er det neppe «et ønske om privat vinning» og en vesentlig høyere lønn enn andre soldater, som har drevet dem. Derfor er de ikke leiesoldater og kan derfor ikke nektes stridende status. Wiesener kaller det et «alvorlig brudd» på den tredje Genève-konvensjonens regler om «rettferdig rettssak». Myndighetene i Folkerepublikken Donetsk har avsagt dommene mot de tre i en vanlig rett, mens de mer enn tusen fangene fra Azov-bataljonen etter planen skal stilles for et spesielt militært tribunal i sommer, melder russiske medier. I Russland har det siden 1996 vært et moratorium som gjør at det ikke praktiseres dødsstraff, men her følges altså lovene i den såkalte «folkerepublikken». – Angelsakserne må venne seg til dette (dødsstraff) og at verden er i endring, skriver den kjente russiske krigsjournalisten Aleksandr Sladkov ifølge Pravda

Dømt til døden:  - Ulovlige henrettelser


Høyre- og venstresiden i norsk politikk har funnet hverandre i strømkrisen. Både Frp og Rødt ønsker å droppe den nye nettleiemodellen som de mener vil gi forbrukerne høyere strømutgifter. I januar legges nettleien om og ifølge en analyse Gudbrandsdal Energi har gjort, vil syv av ti strømkunder få høyere nettleie hvis de ikke justerer forbruket sitt. Fredag fremmer Frp forslag i Stortinget om å utsette innføringen av en ny nettleie-modell som skal jevne ut forbrukstoppene gjennom en «rushtidsavgift». Denne vil gjøre nettleien høyere i perioder der strømforbruket er høyt. På den måten ønsker myndighetene å slippe kostbar utbygging av elektrisitetsnettet. Les også: Göteborg dropper ny norsk strømmodell Dermed følger Frp etter Rødt som den 2. desember ba regjeringen skrote hele forskriften om effektbaserte tariffer. – Vårt mål er å skrote – I første rekke vil vi få utsatt dette, men vårt mål er å skrote hele rushtidsavgiften på strøm, sier FrP-leder Sylvi Listhaug til VG. Hun mener det er viktig å få utredet konsekvensene av den nye modellen. Frp vil også foreslå å begrense netto krafteksport via utenlandskablene for å bedre dagens kraftsituasjon og sikre tilstrekkelig kraftreserver gjennom vintermånedene. – Vi vil ikke straffe folk for å leve normalt; dusje om morgenen og lage middag om ettermiddagen. Jeg tror det siste strømkundene trenger nå at det blir enda dyrere med strøm. I dag fikk vi også en renteøkning som ytterligere vil presse økonomien til både familier og enslige. Strømpakken regjeringen har lagt frem vil ikke monne for mange, det er småplukk. Staten håver inn enorme summer og kommuner og fylker det samme, men de deler ut småsmuler til kundene som blir flådd, mener Listhaug. – Hvordan skal man da få ned forbrukstoppene? – Vi må slutte med elektrifiseringen av sokkelen. Det er å sløse med strøm og ren symbolpolitikk. Ved stoppe dette kan man spare opp mot 50 milliarder kroner. Det eneste det gjør er å pynte på det norske klimaregnskapet siden gassen som kunne ha blitt brukt på plattformene går til Europa og skaper utslipp der i stedet. Listhaug mener Norge i stedet bør satse på mer utbygging av vannkraft. – Så Rødt og Frp er for en gangs skyld enige? – Ja, i dette spørsmålet er vi definitivt enige. – Blir bare dyrere Rødts forslag fra 2. desember er nå til behandling i energi- og miljøkomiteen, hvor Sofie Marhaug (R) er 2. nestleder. – Vi tror ikke den nye nettleiemodellen kommer til å få folk til å bruke strøm smartere, det kommer bare til å bli dyrere og nulle ut kuttene i elavgiften, sier Marhaug til VG. Hun tror også at den nye forskriften om effektbaserte tariffer, «rushtidsavgiften», vil føre til langt flere branner. – Nettselskapene sier nå at du ikke skal vaske klær om natten når du sover fordi det er brannfarlig, men i praksis tvinger man folk med stram økonomi til å gjøre noe som er farlig, sier Marhaug som torsdag også ba olje- og energiminister Marte Mjøs Persen (Ap) direkte om å stoppe forskriften. Fikk du med deg? Lite lys og lite varme Se også tips til å spare strømutgifter: – Uforståelig nettleiemodell En bred allianse av 14 miljøorganisasjoner og næringsaktører mener den nye nettleiemodellen er mangelfullt utredet og har bedt regjeringen utsette innføringen til 1. juli 2023.  – Å innføre en ny, og for de fleste uforståelig, nettleiemodell som rammer vilkårlig midt i en strømkrise, øker risikoen for folkelig motstand mot et nødvendig grønt skifte

Går sammen for å skrote den nye nettleiemodellen


Niklas Baarli (32) gikk ned 11 kilo, Vebjørn Selbekk (52) opplevde privat drama – og Dorthe Skappel (59) lærte at hun må ta mindre plass. Tirsdag var det over og ut for de tre. For Baarlis del var det helt greit. – Dorthe og jeg jublet da vi gikk derfra, og det er vel kanskje litt rart. Men når vi først hadde dratt fra gården til disse konkurransene, føltes det veldig lite motiverende å dra tilbake. Seks uker er lenge. Det var deilig å komme hjem til sofaen, kjæresten og øl, sier TV-kjendisen, som er gift med Benjamin Silseth (30). Baarli hadde trodd at Selbekk skulle seile gjennom kunnskapskonkurransen, og ble forfjamset over at det var Sophie Elise Isachsen (27) som kom videre. – Men Sophie og Isak leste mye i gårdsboka sammen. Hun er der egentlig bare for å få Isak til finalen, sier Baarli og sikter til romansen mellom Isachsen og Isak Dreyer (28). Baarli gikk ned elleve kilo under oppholdet.  – De kiloene gikk jeg rett opp igjen, sier han leende.  Vebjørn Selbekk ønsket virkelig å vinne, men da han røk, var han også litt lettet. Hjemme ventet nemlig kona Catarina Selbekk (53), og hun hadde det ikke så bra alene. De to har snakket med VG om hvordan «Farmen» trigget vonde minner fra en tøff tid rundt karikaturstriden. – Jeg opplevde et lite personlig drama på gården, og mot slutten tilspisset det seg. Jeg fikk meldinger via produksjonen om at det ikke var så lett hjemme, og jeg lurte på om jeg skulle bryte, sier Dagen-redaktøren. Men han valgte å bli.  – Selv om jeg ikke ville bli slått, så var jeg glad for å kunne reise hjem. Vi hadde også bryllupsdag to dager senere. Planen var at Sophie Elise – som trodde hun skulle ryke – skulle ringe kona mi og overbringe hilsen fra meg på dagen. Men så var det Sophie som gikk videre, sier Selbekk og ler. Selbekk og kona hadde aldri vært så lenge borte fra hverandre før. – I ettertid har vi fått jobbet med ting, også ekteskapet. Jeg vil skryte av måten TV 2 har fulgt oss opp på, blant annet med psykologhjelp.  Bryllupsdagen ble fin. Selbekk var også veldig lei av «munkelivet» på gården. – Jeg føler meg som en vinner uansett. Syv kilo gikk jeg ned også, og jeg har klart å holde meg der. Dette sosiale eksperimentet, med hygieniske forhold på uteliggernivå, er noe av det fineste jeg har vært med på. Jeg vil kalle det et tidsskille i livet.  Ikke minst har kristenkonservative Selbekk og Baarli blitt gode venner, selv om førstnevnte er motstander av homofilt ekteskap. Selbekk innser at det er mer som forener mennesker enn som skiller. – Vi må akseptere hverandre uavhengig av om vi er enig eller ikke. Det er nøkkelen til å lykkes både i det multikulturelle samfunnet, i relasjoner med ulike religioner, legninger og politiske syn, mener Selbekk. – Våger du å se bak, så ser du en kjempeinteressant person. Det gjorde jeg med Niklas, og det var vakkert. Han er den morsomste jeg har møtt. Vi har lik humor. Selbekk har fått mange positive tilbakemeldinger fra seere, og det rører ham. I stormen for 16 år siden, var det motsatt. – For meg er det sterkt å oppleve en sånn støtte, for det er jeg ikke akkurat vant med.  Skappel synes det er deilig at alt er over nå. – Jeg hadde ikke sett for meg at det skulle bli så trøkk etter at det gikk på lufta. Vi deltagere var jo ferdige med dette i fjor sommer. Selv om det var en påkjenning da, så har det nesten vært tøffere å se det i ettertid, sier hun. TV-dronningen har vist at hun har følelser og skikkelig temperament. Tårene har trillet mer enn én gang. – Sidene som kommer frem, er sånn jeg er. Jeg har ikke problemer med at det vises. Når man er sliten, blir man lettere satt ut og reagerer mer voldsomt enn ellers. Men jeg synes ikke jeg var urettferdig. Skappel angrer ikke på noe