26-åringen fra Ørland hadde bare vært mamma i noen få uker da hun fulgte magefølelsen og tok en graviditetstest som var positiv. – Hvert fiber i kroppen min sa at «dette stemmer ikke». I mai blir Stine Ekseth (26) og samboeren Jonas Løseth (27) fra Ørland i Trøndelag foreldre til lille Matheo.  Svangerskapet har vært fint – og normalt. Fødselen likeså. Matheo er en blid og frisk liten baby. Men 10 uker uti den nye tilværelsen får den lille familien livet snudd på hodet.  Stine er hjemme og rydder på badet når graviditetstestene dukker opp. – Jeg fikk en magefølelse om at jeg burde ta en. Jeg følte meg kanskje litt rar i kroppen, jeg vet ikke, forteller hun.  Positiv.  – Jeg fikk det ikke til å stemme. Hvert fiber i kroppen min sa at «dette stemmer ikke». Det gjorde det heller ikke. Trykket på «den store, røde knappen» Stine fikk en legetime, og ble sendt videre til St. Olavs hospital for blodprøver den 1. august.  Dagen etterpå fikk hun vite at verdiene av HCG, et hormon som produseres i kroppen hos gravide, var mye høyere enn de skulle. – Det var da de trykket på den store røde knappen, forteller hun.  Allerede 3. august, to dager etter den første timen på St. Olavs hospital, sitter Stine, Jonas og lille Matheo i en fullpakket bil gjennom natten på vei til Oslo og Radiumhospitalet, der ekspertisen er. Det måtte gå fort, og familien ante ikke hvor lenge de kom til å måtte bli borte fra hjemmet, familie og venner i Ørland.  Stine blir raskt satt på en cellegift i lav dose i sprøyteform, og HCG-verdiene synker. Det er et godt tegn. Det går kort tid før hun får påvist choriokarsinom, en svært sjelden type morkakekreft. Den har ikke spredd seg. Vil dele historien – Surrealistisk, sier Stine om kreftbeskjeden i dag. Nå forteller hun historien sin i VG i håp at andre som skulle bli rammet av samme diagnose kan finne en historie fra noen som har vært gjennom det før dem.  – Googler man for eksempel brystkreft finnes det mange historier. Med morkakekreft er det få, og man føler seg kanskje derfor mer alene om sykdommen, sier hun.  Dette er morkakekreft Overlege og PhD Olesya Solheim er leder ved Nasjonal behandlingstjeneste for malign trofoblastsykdom ved Radiumhospitalet i Oslo og kjenner alle som er behandlet for dette i Norge de ti siste årene.  Hun forteller om sykdommen: – Kvinner som kommer til oss, har veldig liten kjennskap til dette, sier Solheim. At Stine nå velger å dele sin historie, synes hun er viktig.  – Vi har laget flere brosjyrer og har informasjon på nett, men unge kvinner er vanskelige å nå. Det er viktig at de har hørt om dette, og vet hva de kan gjøre, sier Solheim.  Fordi de som ofte rammes av sykdommen er unge kvinner som ønsker å få barn og er blitt gravide, tror hun de også raskt legger den bak seg etter friskmelding når de senere lykkes i å få barn og tar fatt på det nye livet. Derfor er det kanskje heller ikke så mange som forteller om det de har opplevd, tror overlegen.  Oppdaget tidlig – ved en tilfeldighet Hverken Stine, familien eller vennene hennes hadde hørt om krefttypen før den plutselig rammet henne selv. I brosjyrer kunne Stine lese om symptomer som å hoste blod ved tilfeller der kreften har spredd seg til lungene. Slik var det ikke for henne.  – Jeg oppdaget det veldig tidlig, men også veldig tilfeldig. Jeg vet ikke hvor langt det kunne gått hvis jeg ikke hadde fulgt magefølelsen og tatt den graviditetstesten, sier hun. Hun har etter hvert blitt satt på sterkere cellegiftkurer. I november begynte håret å falle av, og hun bestemte seg for å barbere det bort. Som frisør var hun spent, men nå trives hun best uten parykk. – Det er mer praktisk i forhold til deg også, egentlig, sier hun, og ser på Matheo. Han likte godt å lugge i det lange håret hennes


Den tidligere skihopperen Bjørn Einar Romøren er en av deltagerne i neste sesong av «Mesternes mester». – Dette er en personlig seier for meg. For et og et halvt år siden hadde jeg kroppen full av cellegift. Det sier Bjørn Einar Romøren (40) til VG. – Det er jo ikke akkurat det beste utgangspunktet, fortsetter han. I juli 2019 ble det kjent at Bjørn Einar Romøren hadde kreft, en ondartet svulst i hoften. I mars året etter kunne han gledestrålende fortelle at «nesten et år med cellegift er ferdig, og legene sier at giften og strålingen har fungert». – Det er ikke bare en personlig seier for meg å være med i «Mesternes mester». Det er også viktig for meg å vise alle andre som har vært der jeg har vært at det går an å komme seg opp og frem igjen etter en slik runde, sier Romøren. Han understreker at det ikke er det viktigste å vinne «Mesternes mester». – Det handler om å ha energi til å leve et godt liv etterpå. Det vet jeg det er mange som sliter med, fortsetter Romøren, som gikk til behandling på Radiumhospitalet i over et halvt år. Han legger ikke skjul på at han grugleder seg til å være med i den populære TV-serien. – Lista over konkurranser jeg ikke bare ser frem til er lang, men jeg håper at jeg klarer å bite fra meg i noen av konkurransene. Jeg må jo tro jeg er frisk og som med alt annet er det bare å kline til. Strengt tatt er jeg mer redd for telle- og regneoppgaven enn 90 grader’n. Tenk så flaut å ikke klare å legge sammen to og to. Men da får jeg heller dra kreft-kortet, sier en lattermild Romøren. Dette er konkurrentene Bjørn Einar Romøren (40) møter når han reiser til Lillesand og Kristiansand i midten av juni for å konkurrere om hvem som skal bli «Mesternes mester» 2022. Øystein «Pølsa» Pettersen (38), langrenn. Tok OL-gull i lagsprint i Vancouver 2010 sammen med Petter Northug. Har vært på pallen 8 ganger i verdenscupen, alle i sprint, og har 5 NM-medaljer. Lars Bohinen (51), fotball. Var sentral på landslaget i storhetstiden til «Drillos», med til sammen 10 mål på totalt 49 A-
landslagskamper fra 1989 til 1999. Anja Hammerseng-Edin (38), håndball. Spilte 59 landskamper og scoret 143 landslagsmål 2006-2014, med blant annet VM-bronse (2009) og EM-sølv (2012) som resultat. Nils Jakob Hoff (36), roing. Vant 8 NM og 5 nordiske mesterskap som junior. Gikk senere over til dobbeltsculler og vant sammen med Kjetil Borch EM-bronse i både 2012 og 2013. Har også to medaljer i verdenscupen (gull og bronse). Nadya Khamitskaya Andersen (38), dans. Ble hviterussisk mester 9 ganger og gikk som første hviterusser noensinne til finalen i junior-VM i 1997. Som 17-åring kom hun til Norge i 2000 for å satse på dansen og havnet etter hvert i norgeseliten. Ida Njåtun (30), skøyter. Tok NM-gull på 1500 meter 10 sesonger på rad 2011–2021. Til sammen har hun tatt 25 NM-gull på enkeltdistanser og 6 NM allround-gull. siden 2006. I 2015 tok hun bronse i allround-VM i Calgary etter å ha knust verdenseliten. Linn-Kristin Riegelhuth Koren (36), håndball. En av Norges aller mest meritterte håndballspillere gjennom tidene, med 279 kamper og 971 mål for landslaget. Var med på å vinne 2 OL-gull (2008 og 2012) og 1 OL-bronse (2016), VM-gull 2011 og 5 gull og 1 sølv i EM 2004–2014. Madelene Rubinstein (26), judo. Drev med alle kampsportidretter fra 4-årsalder. Hun er 4 ganger nordisk mester, har 21 NM-titler (hvorav 10 somsenior) og 3 kongepokaler. Satset på OL i 2020, men da det ble utsatt valgte hun å operere en skadet skulder og bestemte seg for å legge opp. Tommy Rustad (52), bilsport. Startet karrieren med gokart i 1984 og gikk over til standardbil som 18-åring, kjørte etter hvert i
mange ulike bilsportgrener og klasser. Har kjørt 567 løp i inn- og utland med 9 ulike bilmerker og vunnet 124 av dem, med EM-tittelen i rallycross 2015 som et av høydepunktene

«Mesternes mester»:  Disse skal være med


Trinn to i gjenåpningsplanen vil starte 27. mai, opplyser statsminister Erna Solberg på en pressekonferanse fredag.  Det skjer etter at regjeringen har gjort en helhetsvurdering av smittesituasjonen, vaksinetempo og kapasiteten i helsevesenet. – Vaksineringen går etter planen. Regjeringen mener derfor at det er forsvarlig å gå videre med gjenåpningen. Det betyr at vi styrker arbeidet med å få fart på Norge igjen. 27. mai går vi inn i trinn to, sier statsministeren. Lokale forskjeller Til tross for at en dato nå er satt åpnes det for at lokale utbrudd krever lokale tiltak, og at kommune derfor kan gjøre egne vurderinger før de setter i verk trinn to.  – Det er viktig at kommunene får noen dager på å vurdere om de må ha strengere tiltak når vi nå trapper ned. Det betyr at vi går inn i en periode der det blir større forskjeller på smittevernreglene i de ulike regionene, sier Solberg.  Anbefalingen fra Helsedirektoratet (Hdir) og Folkehelseinstituttet (FHI) til regjeringen er en videre nedtrapping av tiltakene stort sett i tråd med den nasjonale gjenåpningsplanen.  Dette er de nasjonale tiltakene som gjelder fra 27. mai: Hold 1 meter avstand. Hold hendene rene. Hold deg hjemme hvis du er syk. Sosial kontakt Reiser Skoler og barnehager Barnehagene og skolene følger trafikklysmodellen om grønt, gult eller rødt tiltaksnivå etter lokale vurderinger av den enkelte kommune. Det er ikke lenger besluttet nasjonalt at alle barnehager og skoler må være på gult nivå. (nytt) Høyere utdanning Arbeidsliv Handelsnæringen Idretts- og fritidsaktiviteter Toppidrett (nytt)  Arrangementer  Det oppfordres til forsiktighet og planlegging av deltagelse på arrangementet slik at man i størst mulig grad unngår smittespredning mellom steder. Herunder å ikke oppsøke arrangementer i en annen kommune dersom man bor i en kommune med forhøyet smittenivå. Reglene for arrangementer er som følger:  Uteliv, serveringssteder og arrangementer med skjenkebevilling  Massetesting Regjeringen åpner for mer bruk av massetesting i områder hvor gjenåpningen øker risikoen for mer smitte, særlig der hvor det har vært strenge tiltak lenge. Testkriteriene endres slik at kommunene kan teste personer uten mistanke om sykdom. Kommunene får muligheten til å prioritere ledig testkapasitet til disse nye formålene. Staten skal betale for testingen. Det vil også åpnes for bruk av hurtigtester på arrangementer. – Regjeringen vil bruke testing og coronasertifikat aktivt for å kunne åpne opp igjen, sier kunnskaps- og integreringsminister Guri Melby (V). Regjeringens største frykt når man nå fortsetter gjenåpningen er at nye mutasjoner som vaksinen ikke virker mot skal dukke opp, og at det vil føre til at man igjen må stenge ned.  Også store utbrudd man ikke klarer å slå ned er noe de frykter. Det kan føre til utsettelser av de neste trinnene. – Det er derfor det går tre uker mellom hvert trinn i gjenåpningen, og det bidrar til at vi kan ha oppdatert kunnskap, sier Solberg.


Stadig flere ønsker å betale for å slippe å stå i lange køer hos det offentlige helsevesenet.  I Norge er det i dag nesten 750.000 som har privat helseforsikring. En forsikring som gjør at du kan få hjelp hos det private helsevesenet, uten å måtte betale hele beløpet selv.  De aller fleste som har privat helseforsikring har det gjennom sin arbeidsgiver, men stadig flere privatpersoner kjøper sin egen.  – Det siste halve året har vi sett en økning, sier Kristine Sandvik. Hun er ansvarlig for person- og helseforsikringer i If. Forsikringsselskapet If er størst innen private helseforsikringer i Norge.  Ifølge tall fra Finans Norge hadde over 79.000 nordmenn kjøpt sin egen helseforsikring i slutten av 2022. I 2020 var det rundt 65.000. Dette er tall som gjelder alle forsikringsselskap i Norge.  – Trygghet En av dem som har kjøpt sin egen helseforsikring er Anette Jonsson Hæreide (36) fra Bergen. – Jeg er ikke misfornøyd med det offentlige helsevesenet, men helseforsikringen er en trygghet hvis jeg trenger hjelp kjapt, sier Jonsson Hæreide. – Når du først trenger helsehjelp har du gjerne behov for at det skal skje med en gang, sier hun. Jonsson Hæreide har hatt denne i rundt fem år og er helt sikker på at hun vil beholde den i fremtiden. – Bakerst i køen Mia Meland (38) fra Hitra har også helseforsikring. Nå har hun den gjennom jobben, men under pandemien kjøpte hun den selv. Hun ville være sikker på at både hun og sønnen fikk hjelp så fort som mulig. Og i september trengte hun den virkelig. – Jeg ødela kneet mitt, og ble henvist til MR og kiropraktor hos det private. Da jeg var i gang med opptrening fikk jeg innkalling til MR hos det offentlige, sier Meland. Hun mener det ikke bør være nødvendig å ha en privat helseforsikring, og syns ikke at de med nok penger skal kunne kjøpe seg fram i køen. – Jeg blir litt oppgitt av det. Har du ikke privat helseforsikring står du bakerst i køen, sier hun. Sterk økning hos psykolog og fysioterapeut Det de fleste bruker sin helseforsikring til er ofte behandlingene som har lengst ventetid hos det offentlige, ifølge Kristine Sandvik i If.  I 2021 var den gjennomsnittlige ventetiden for å komme til en spesialist i det offentlige 62,2 dager. Dette er 1,3 dager lenger enn før pandemien i 2019. Ifølge Finans Norge er det nå sterk økning i bruk av psykolog og fysioterapeut blant forsikrede.  – Helseforsikring er et supplement og ikke et alternativ til offentlige helsetjenester. Det offentlige skal være stammen i helsevesenet, mens det private kan fylle gapene i velferden, sier informasjonsdirektør i Finans Norge Tom Staavi.  Fortsatt er de aller fleste helseforsikringer kjøpt gjennom arbeidsgiver. Omtrent 90 prosent.  Kristine Sandvik i If forklarer at det har blitt et konkurransefortrinn for bedrifter å kunne tilby helseforsikring til sine ansatte.  Både fordi dette er noe arbeidstagere ønsker, men også for at ansatte som trenger helsehjelp skal kunne få det raskt og slippe å være sykemeldt lenge. – Små bedrifter innenfor konkurranseutsatt sektor som bønder, fiskere, industri, varehandel og bygg og anlegg klarer ikke å bære kostnaden av høyt sykefravær og lange ventetider, sier Tom Staavi i Finans Norge.  – De som taper er vanlige folk 2023 ser ut til å bli en tungt økonomisk år for de fleste. Også for sykehusene. De har fått mer penger, men de må likevel kutte.  Samtidig står et stadig voksende privat helsevesen klare for å ta imot både ansatte og pasienter som ikke opplever å bli ivaretatt av det offentlige. Frps Sylvi Listhaug mener regjeringens politikk nå fører til større forskjeller i helsevesenet.  – Jeg tror skrotingen av fritt behandlingsvalg og kuttene i de offentlige helsebudsjettene vil føre til at veksten i private helseforsikringer vil akselerere de neste årene

Privat helseforsikring:  - Jeg blir litt oppgitt


Nå legges planene for skolestart etter jul, men regjeringen vil ikke anbefale alle kommuner å hurtigteste elevene. Da Folkehelseinstituttet (FHI) i et faglig grunnlag til regjeringen denne uken advarte mot å stenge skolene for fysisk undervisning før jul, trakk de frem hva som skjedde ved forrige skolestart:  – Det er uansett nødvendig å forberede skolestart godt for å unngå kaoset som oppsto etter skolestart i høst. Ideelt sett bør alle elever testes før de slippes inn i skolene igjen, skrev Folkehelseinstituttet (FHI). For i en rapport om skolestarten etter sommerferien, påpekte FHI at mange elever begynte på skolen med uoppdaget smitte. De påpeker at det nye testregimet (med at unger skulle få test foran karantene) nettopp var innført og ikke fungerte optimalt, og at det til dels var mangel på hurtigtester. FHI-direktøren innrømmet at gjenåpningen av skolene ikke gikk etter planen. Nå er smittesituasjonen i Norge betydelig verre og tilgangen på hurtigtester er begrenset. Noen kommuner har allerede sendt med elevene hurtigtester hjem før jul, andre har ikke bestemt seg – mens noen tror det ikke går.  – Når det gjelder testing før skolestart så er det noe vi ikke har landet på enda. Det kommer an på om vi kommer til å få flere tester, noe jeg ikke tror vi gjør, sier kommuneoverlege Golbon Sadrazadeh i Marker kommune til VG.  Heller ikke Halden mener de har nok tester til det per nå, mens Oslo og Trondheim allerede har sendt med elevene tester. Tromsø og Stavanger har ikke fattet beslutningen ennå. Regjeringen anbefaler ikke å teste alle barn Som tiltak før skolestart på nyåret, spilte FHI denne uken altså inn å anbefale hurtigtest av barn/unge og ansatte før skolestart og å dele ut tester før ferien.  Regjeringen har ikke valgt å gå ut med en slik anbefaling til alle kommuner.  De trekker det frem som et hensiktsmessig grep i kommuner med økende smitte, som har fått anbefalt å vurdere jevnlig testing i skolen.  – For disse kommunene kan også rådet fra FHI om å legge til rette for test i januar være hensiktsmessig, skriver statssekretær Ole Henrik Krat Bjørkholt i en e-post til VG – Det er ikke hensiktsmessig at regjeringen beslutter eksakt hvordan tester brukes i den enkelte kommune, siden dette blant annet vil være avhengig av smittesituasjonen, skriver han videre.  I Halden kommune mener de ikke har nok tester til å hurtigteste alle barn før skolestart, gitt antall tester kommunen har i dag. Derfor har de ikke sendt med elevene hurtigtester hjem til jul.  – Nei, det har vi ikke. Vi er nødt til å prioritere tester til de som Helsedirektoratet har bedt oss prioritere. Det er de med symptomer og nærkontakter til smittede. Vi følger de anbefalingene vi får, sier kommuneoverlege Kjersti Gjøsund til VG. Halden håper dog på flere tester – og sier de vil omstille seg dersom regjeringen pålegger kommunene test før skolestart. – Vi er vant med å omstille oss gjennom hele pandemien. Får vi nok tester så skal vi få til dette, sier Gjøsund. Stavanger kjører test før oppstart på mandag Stavanger kjører en slags miniversjon av test-start nå, fordi de stengte alle skoler med pågående smittesituasjon på fredag, så skal alle teste seg før de kommer igjen på mandag.  – Det er for å ta ned smittespredningen og for å få færre i karantene, sier helsesjef Runar Johannesen i Stavanger kommune.  De har ikke planer om å sende med elevene tester så langt, men sier at de i så fall bør ha nok tester til det.  – Det er en stor organisering, sier kommuneoverlege Inger Hilde Trandem i Tromsø. – Det er en vurdering vi må ta i løpet av uken, legger hun til. Frykter bemannings-mangel med nye karanteneregler Det har vært en trøblete slutt på året for flere skoler


Kjetil Rekdal (53) har selv fortalt at han dro «i skjul», uten HamKams samtykke, for å møte Rosenborg i Trøndelag.  – Det er en veldig ugrei måte å gjøre det på. Da fører du klubben bak lyset, sier Fred Kristian Nordstad, leder for supporterklubben Briskebybanden. – Du ser det på han serberen i Hammarby, han fikk jo sparken med en gang, sier han og tenker på Milos Milojevic, som måtte gå fra den svenske klubben etter at han forhandlet med Rosenborg. I et intervju med Hamar Arbeiderblad har Rekdal fortalt at han dro for å snakke med Rosenborg torsdag, sammen med agent Morten Wivestad. – Vi hadde et nytt møte med Rosenborg fredag, før vi kjørte tilbake. Vi forsøkte å holde oss i skjul, sånn at jeg kunne komme tilbake til Hamar og snakke med HamKam om at jeg hadde møtt Rosenborg i Trondheim. Det som skjedde, var at det ble kjent før jeg rakk å gjøre det, sier han. Hjemme i Hamar måtte Rekdal forklare seg for HamKam-leder Bent Svele. – Det er en trener som er ansatt hos meg. Vi satte oss ned på fredag og pratet ut om disse tingene, så da er det mellom oss, sier Svele. – Jeg har blitt veldig kjedelig, jeg skjønner ikke hvorfor jeg er det, men det er bare sånn jeg er, sier han om sitt eget svar. – Reagerer du på måten Rosenborg har gått frem? – Nå får vi se hva som skjer, så får vi ta opp den ballen etter hvert, hvis det dukker opp den ene eller andre tingen. I intervjuet med Hamar Arbeiderblad avviser Rekdal at det er dårlig stemning mellom ham og ledelsen. Det er sånn mekanismene i fotball er, forklarer han.  Etter opprykket i høst skal det også mye mer til for å ødelegge forholdet til supporterne. – Det er bare det at vi er litt skuffet. Vi setter pris på det han har gjort her, sier Fred Kristian Nordstad. Banden-lederen synes «Rosenborg er litt dumt». – Tidligere har han gitt uttrykk for at det ikke er noen andre klubber i Norge som er aktuelle for ham. – RBK er en stor klubb, som mange i Norge har en drøm om å trene. – Joda, jeg kunne forstått det tidligere. Men nå virker det litt som en kaos-klubb. Så håper jeg Rosenborg hører på supporterne sine, for Kjernen vil ikke ha ham. Hverken Kjetil Rekdal eller Morten Wivestad har besvart VGs henvendelser.

Ut mot Rekdal:  - Fører klubben bak lyset


Minst fem fra håndballjentenes tropp er coronasmittet etter forrige ukes landskamper mot Slovenia. Det bekrefter landslagslegen. Minst en av Vipers-spillerne er blant de smittede. Alle de smittede må nå isolasjon i forhold til reglene i det landet de befinner seg i. Landslagssjef Thorir Hergeirsson bekrefter saken overfor VG. – Det er ikke annet å melde enn at dette er en påminnelse om at covid ikke er over ennå!, skriver Hergeirsson i en sms.  – Det er kjedelig. Det er spesielt at vi i Vipers har klart oss i halvannet år uten noen smitte i kampsammenheng. Men nå som alle er vaksinerte kommer det plutselig. Det tyder på at vi må være veldig forsiktige fortsatt, sier Vipers-trener Ole Gustav Gjekstad som har minst en av sine spillere smittet. Hergeirsson henviser videre til lagets medisinske apparat. – Fem fra spillerne og støtteapparatet har testet positivt. Og så venter vi på svar for et par som har testet positivt på en hurtigtest, men som ikke er bekreftet på PCR ennå, sier landslagslagslege Nils Ivar Leraand. Han opplyser at også en slovener har testet positivt for corona etter at Norge og Slovenia møttes i EHF Euro Cup sist. Leraand mener at smitten antagelig oppsto i Norge.  Håndballjentene ble samlet i Oslo mandag i forrige uke før de slo Slovenia i Bærum sist torsdag. Norge vant også returmøtet i Ljubljana søndag. – Folk begynte å bli syke lørdag og søndag, forteller legen. – Dette er kjedelig. Vi har kjørt strengere enn regelverket er i Norge og alle var fullvaksinerte. Men det er likevel vanskelig, sier Leraand som selv ikke var til stede på de to kampene. Norge hadde ikke med seg lege på håndballjentenes to første kamper etter OL. Ole Gustav Gjekstad avlyste tirsdagens formiddagstrening i Kristiansand. Klubbens seks spillere i de to landskampene ble sendt til coronatest. – Vi har fått bekreftet at en av spillerne har testet positivt. Vi vet ikke hva som blir resultatet av de fem andre testene, men vi frykter at minst en spiller til er smittet av corona, sier han. – Vi var heldigvis i forkant, samlet ikke laget og testet landslagsspillerne våre på mistanke, sier Gjekstad. – Det er vanskelig å si hvor smitten kom fra, men det er sannsynlig at de ikke ble smittet på søndag i Slovenia. Smitten kom nok i Norge, sier også Gjekstad. Vipers skal etter planen møte Flint Tønsberg i eliteserien onsdag og spiller lørdag Champions League hjemme i Aquarama. – Jeg håper ikke dette får noen påvirkning på kampene vi skal spille. Men det vet vi jo ikke, understreker han. Veronica Kristiansen og Silje Solberg ble begge smittet av viruset foran EM sist sesong. Begge kom til hektene og spilte etter hvert sentrale roller da Norge vant EM-gullet i Danmark.


MOLDE (VG) Mannen og kvinnen som ble funnet døde i en bolig i Molde torsdag, var begge skutt. Det skriver Møre og Romsdal politidistrikt i en pressemelding fredag.  Det var en eldre mann og kvinne som ble funnet døde i en bolig i Molde sentrum torsdag. Det er funnet et våpen i boligen hvor de to ble funnet. Politiet har tidligere uttalt at de ikke leter etter noen mistenkte.  – Vi etterforsker omstendighetene rundt hendelsen, men ut fra etterforskningen så langt er det ikke holdepunkt for at andre enn de avdøde har vært i boligen, sier politiinspektør Anders Skorpen-Trøen til VG. Politiet kan ikke gi noen flere detaljer om våpenet på dette tidspunktet, opplyser han videre. Venter flere svar over helgen Den foreløpige obduksjonsrapporten er ventet å være klar på mandag. Da vil sikker identitet og dødsårsak bli fastslått, ifølge politiet. – Det er all grunn til å tro at det er beboerne i boligen som er funnet døde.  Da VG snakket med Skorpen-Trøen tidligere i dag, ønsket han ikke å si noe om hva som er politiets hovedteori.  – I og med at vi fortsatt gjennomfører rundspørring og vitneavhør, er det for tidlig å si noe om, da vi ikke vil at det skal påvirke dette arbeidet.  – Når var siste sikre livstegn? – Å finne ut hvem som var siste kontakt og når det var, er en sentral del av etterforskningen vår videre, sier Skorpen-Trøen. Vet ikke dødstidspunkt Det var en person som skulle besøke mannen og kvinnen, som fant dem døde og varslet politiet klokken 13.30. De to ble konstatert døde på stedet. Vedkommende som varslet politiet, hadde en familiær relasjon til beboerne i boligen. – Det er en nærstående som har det tøft nå, sier Skorpen-Trøen til VG.  – Hvordan følger dere opp vedkommende? – Vi har kontakt med kriseteamet i kommunen og politiet har en pårørendekontakt som har dialog i tillegg, sier han. Krimteknikere kom til åstedet i går ettermiddag. Politiet vet fortsatt ikke hvor lenge de to har vært døde. – Akkurat tidspunktet må obduksjonen si noe om. Vi har fått informasjon om når de sist skal ha blitt sett i live, sa Skorpen-Trøen til VG tidligere i formiddag. – Tror dere at de døde samtidig? – Det er et sentralt spørsmål i etterforskningen som obduksjonen vil kunne gi flere svar på.


Skuespiller og modell Charlbi Dean er død, 32 år gammel. Det skriver Deadline. Dean døde 29. august av en uventet, plutselig sykdom. Hun spilte nylig i Gullpalmen-prisbelønte «Triangle of Sadness». Der spilte hun blant annet mot Woody Harrelson. Filmen er regissert av den svenske regissøren Ruben Östlund. I den moteverden-satiriske filmen tolket Dean rollen som modellen Yaya som en av gjestene inviterer om bord på en superyacht som blir stedet for en kaotisk handlingsutvikling. Filmtittelen spiller på trekanten i pannen der det lett danner seg tankerynker. Den avdøde skuespilleren er også kjent fra rollen som Syonide i TV-serien «Black Lightning». Dean var født og oppvokst i Cape Town, Sør-Afrika. Hun begynte som barnemodell seks år gammel og gikk på hjemmeskole fra hun var 14 for å kunne kombinere med karrieren, ifølge nettleksikonet Wikipedia. Hun vekslet mellom Cape Town der hun gikk på teaterskole og jobbing i Tokyo, New York og London. I 2008 overlevde hun en bilulykke.


Trygve Slagsvold Vedum begynte på en motorsagmassakre i offentlig sektor. Nå lover han krisepenger.  Ærverdige Finansdepartementet har tabbet seg ut. For i budsjettet for i år, opererer de med en mye lavere prisvekst enn det ligger an til nå.  Det betyr store kutt i forvaltningen.  Fredag varslet finansminister Trygve Slagsvold Vedum tiltak. Nye milliarder skal stanse kuttene.  For han hadde begynt å ligne mer og mer på Maggie Thatcher. Uten å ville det.  Hvor stor bommen blir vet vi ikke før året er omme.  Men Finansdepartementet innså allerede før de la frem budsjettet, at dette ikke så særlig bra ut.  I Nasjonalbudsjettet skriver de selv at prisveksten antagelig er for lav. Likevel endret de det ikke.  Og det var i fjor høst. Først nå kommer krisepengene.  I mellomtiden har de sendt stakkars helseminister Ingvild Kjerkol ut for å gå strafferundene. Det er hun som har fått kjeften for sykehuskrise og nedleggelsen av ABC-klinikken.  Mens det som har skjedd, er at hun har fått for lite penger.  Som i 2022. For departementet bommet da og.  Kjerkol fikk ikke justert budsjettene sine i tråd med prisveksten og gikk inn i 2023 med kutt. Og verre skulle det bli.  Det er ikke slik man bør styre landet.  For det er politikerne som skal bestemme hvor det skal kuttes. Ikke prisen på strøm og varer.  Disse kuttene har kommet samtidig som det går godt i Norge.  Og i fjor betalte vanlige folk og bedrifter inn mye mer i skatt og avgift enn departementet regnet med. Staten hadde dermed langt større inntekter enn forventet, mens utgiftene og oljepengebruken ble mye lavere.  Det folk skulle få igjen var vel ikke dårligere velferd og tjenester.  Hvordan kunne dette skje?  Unnskyldningen til Vedum er at de viktige anslagene i statsbudsjettet gjøres veldig tidlig, alt i marskonferansen.  Men det er forståelig om noen av hans kritikere mistenker ham for å prøve seg på snikskutt ved å underdrive prisveksten.  Men mest av alt har nok Vedum fått feil tall av byråkratiet, som har vært opptatt av inflasjon, mindre av forutsigbar styring.  For Vedum har ført høyrepolitikk av det mye mer borgerlige slaget enn Erna Solberg noen gang gjorde.  Offentlig sektor ble satt på slankekur uten at det var meningen. Hva skulle de gjort?  Da Finansdepartementet så hvor skjevt de lå an i høst kunne de spurt om en ukes utsettelse, satt byråkratene til å jobbe overtid og regnet på nytt.  Det ville vært arbeidsomt. Anslaget for inflasjon og lønnsvekst låser så mange andre tall.  Det ville blitt mye korrekturlakk.  Men man kunne også fremmet en tilleggsproposisjon senere. I november visste alle at anslagene var lave.  Det de kunne frykte, var at SV ville stikke av med ekstrapengene til sine symbolsaker, og ikke stø drift.  Men det ville en solid regjering klart å forhindre.  For det å bomme på disse tallene, det er mye verre enn at en kommentator i VG eller en analytiker i Nordea ikke treffer.  For dette er tall som er svært viktige for deg og meg: For sykehustilbudet vårt, barnetrygden og velferden.  Nå er inflasjonen på vei ned. Og det kan ende bedre for departementet. Men i mellomtiden må nye milliardene skyfles inn fordi Finansdepartementet la frem et budsjett de selv mente var utdatert.  Penger er egentlig det minste problemet. Det har vi. PR-messig er det derimot ille.  Trygve Slagsvold Vedum som byttet om på grafene i fjor, han er satt i forlegenhet igjen. Få skjønner hva som egentlig er hans budskap.  Men mye verre er det at en stor del av norsk økonomi er blitt preget av uforutsigbarhet og rot.


BRUMUNDDAL/OSLO (VG) Barnet var på besøk hos nær familie som eier de to hundene da hendelsen skjedde. Begge hundene er nå avlivet. Barnet som omkom etter hundeangrepet i Brumunddal lørdag formiddag var halvannet år, opplyser politiet i en pressemelding lørdag.  Vitneutsagn tyder på at det skjedde etter angrep av to hunder.  Politiet ble varslet om hendelsen lørdag klokken 12.12. Det er opprettet sak og startet etterforskning for å klarlegge hendelsesforløpet. Kriminalteknikere har vært på stedet og sikret spor. De pårørende blir fulgt opp av kriseteam fra kommunen. Lørdag kveld opplyser politiadvokat Maria Husebye Fossen til VG at hundene er avlivet.  – Begge hundene ble avlivet i ettermiddag, sier politiadvokaten til VG rundt klokken 19.20. På besøk hos familie Politiadvokat Maria Husebye Fossen sa til VG rundt klokken 17.30 lørdag ettermiddag at politiet jobbet med å avklare hendelsesforløpet og at krimteknikere var på åstedet for å sikre spor.  – Var det vitner til hendelsen?  – Ja, barnet var på besøk hos nær familie, så det var andre til stede, sier Fossen til VG.  Politiadvokaten vil ikke si noe om familierelasjonen. Hun ønsker heller ikke å uttale seg om hvilken rase og størrelse det er på hundene som angrep barnet. Rundt klokken 19.20 lørdag kveld opplyser Fossen at det er tatt flere vitneavhør. – Var det øyenvitner til hendelsen? – Det kan jeg ikke uttale meg om, sier politiadvokaten.  Ordfører: – Føler med pårørende – Dette er en tragisk hendelse som berører hele kommunen. Vi føler med de pårørende, sier ordfører i Ringsaker kommune Anita Ihle Steen til VG. Steen forteller at kommunen har tidligere erfaringer med tragedier og at hun vet at samfunnet står samlet.  – Vi har sett at lokalsamfunnet stiller opp for hverandre når vanskelige hendelser skjer. Vi er Innlandets største kommune, men vi er fortsatt en liten kommune hvor alle kjenner alle. Da er det lettere å vise omsorg og omtanke for hverandre, sier hun.    – Et interkommunalt kriseteam er satt i gang for å støtte familien, men på mandag av så tar kommunens egen kriseteam over. Da vil vi i samråd med de pårørende prøve å finne ut av hva de trenger hjelp og støtte til, sier hun.  Prost i Ringsaker kommune, Gerd Christensen, sier til VG at saken er dypt tragisk. – Kirken vil bistå så mye vi kan i slike tragiske situasjoner. Det vil bli i samråd med pårørende. Vi synes dette er en dypt tragisk hendelse, og vi føler veldig med de pårørende, sier hun. – Slike ting skal ikke skje Tom Øystein Martinsen, styreleder i Norsk Kennel Klub, sier til VG at han føler med de berørte av ulykken: – Dette er en tragisk hendelse, og det er bare ofre i saken. – Det er slike ting som ikke skal skje, og to-tre ganger er to-tre ganger for mye. Han forteller at slike ulykker er sjeldne, men at de skjer med noen års mellomrom. I 2017 opplyste Folkehelseinstituttet til Dagsavisen at åtte personer har omkommet de siste 20 årene etter hundeangrep i Norge. FHI hadde ikke oppdaterte tall tilgjengelig da VG kontaktet dem lørdag.  VG har vært i kontakt med ekspert på vurdering av hundeatferd, etolog Gry Løberg. Hun kjenner kun til at barn er drept av hund i Norge, ingen voksne.

Barn (1) døde etter hundeangrep:  Hundene avlivet


KATOWICE (VG) (Tyskland-Norge 26–28) Norge holdt på å miste initiativet og seieren. Men så sto Torbjørn Bergerud frem med fantastiske redninger. Norge vant sin sjette strake VM-seier og møter Spania i kvartfinalen onsdag. – Det er ikke så mye annet å si enn at det er verdensklasse, oppsummerer Sander Sagosen overfor VG. Han snakker om Torbjørn Bergerud. – Han har kanskje ikke startet turneringen topp og han har masse press på seg. Han går ut og leverer. Vi er veldig glade for å ha ham på laget, utdyper han. Bergerud forteller at det var en fantastisk følelse å stå 2. omgang av mandagens oppgjør.  – Det er noe eget med Tyskland. Det er en ekstra motivasjon å slå Tyskland, sier målvakten som spilte for Flensburg-Handewitt fra 2018 til 2021. – Hva med Spania i kvartfinalen? – Det blir en tøff kamp, men ikke så tøff at vi ikke kan slå dem ut. – En ny monsteromgang med flagget på brystet, meldte Viasat-kommentator Daniel Høglund. – Det er rått, følger ekspert Kristian Kjelling  opp etter at Kolstad-keeperen hadde reddet halvparten av de tyske skuddene i 2. omgang. Bergerud ble som mot Qatar kåret til banens beste. – Juryen hadde fått sparken på flekken om han ikke hadde blitt kåret til kampens spiller, sa Høglund. Bare åtte minutter før slutt sendte Jannik Kohlbacher Tyskland i kveldens første ledelse. Spodek Arena ble forvandlet til en tysk gryte i den dramatiske avslutningen av gruppefinalen i hovedrunden.. Kevin Gulliksen stormet gjennom på høyre kant. Den knallharde tyske taklingen ga rødt kort til Luca Witzke. Sebastian Barthold satte straffen sikkert bak Tysklands superkeeper Andreas Wolff. Før Magnus Gullerud nok en gang sendte Norge i ledelsen. Men det var Torbjørn Bergerud som reddet Norge. For andre kamp på rad fikk målvakten toppkarakteren 10 på VGs spillerbørs: – Det er først og fremst Torbjørn som henter oss inn. Det er ikke taktiske grep som gjør det, sier trener Jonas Willie til Viaplay. Han sa på forhånd at Norge «ikke kunne være idioter» og lovte flere bytter enn om  Tyskland-kampen var direkte avgjørende for om Norge kommer til kvartfinalen.  Norge startet fornuftig med en 1. omgang der flere nøkkelspillere fikk godt med hvile. Kristian Sæverås kom raskt i gang med redningene. Kristian Bjørnsen, Harald Reinkind, Sander Sagosen og Petter Øverby sendte Norge i en tidlig 4–1-ledelse. Tyskerne hang etter med keepersjefen Andreas Wolff på benken. Det tok bare 16 minutter før tålmodigheten var slutt hos Tyskland-trener Alfred Gislason. Wolff kom på banen og reddet på direkten et straffekast fra Sebastian Barthold. Han plukket også en straffe fra Sagosen mot slutten av omgangen. Norge var nær ved å bytte fra seg initiativet. Erik Toft har ikke ennå ikke vist god VM-form etter lyskeoperasjonene og slet da han fikk sin periode på banen. Mens Sander Øverjordet gjorde det motsatte. Kolding-spilleren klemte inn tre raske mål. – Han kom som en troll ut av eske, mener Viaplay-ekspert Ole Erevik. Sammen med Gøran Johannessen, Harald Reinkind, Sander Sagosen og Kristian Bjørnsen var han en av hovedårsakene til at Norge ledet 18–16 ved pause. Juri Knorr dominerte med seks mål for Tyskland. Sagosen-svoger Rune Dahmke satte inn tre fra venstrekanten. Men Norge holdt på initiativet. Etter pause kom også det norske keeperskiftet. Torbjørn Bergerud hadde hvilt nok. Også kantspillerne Alexander Blonz og Kevin Gulliksen ble byttet inn. Sagosen hamret Norge tilbake i tremålsledelse. Reinkind fulgte opp med en ny suser forbi Wolff. Mens Bergerud reddet baller. Men en Øverby-utvisning for spark på ballen skapte problemer for Norge. Andreas Wolff reddet de neste norske skuddene. Gullerud, Gulliksen, O’Sullivan og Reinkind bommet i rask rekkefølge.  Norge kjørte seg fullstendig fast i angrep. Juri Knorr utlignet for Tyskland. Det sto 20–20. Gøran Johannessen kom inn igjen og klemte en ny ledelse forbi Wolff


Statsminister Jonas Gahr Støre slo hardt tilbake mot Høyre da han fikk strøm-kritikk i Stortinget onsdag - og beskyldte Erna Solbergs parti for å ha sovet i timen. – Hvilken sten var Høyre under i 8 år, spurte Støre retorisk , etter å ha fått kritikk fra Høyres energipolitiker Nikolai Astrup. Astrup mente regjeringen har somlet med å bygge ut havvind og annen ny kraft til det norske strømnettet.  I Stortingets spontanspørretime onsdag formiddag sa Astrup at regjeringen nå må snu alle steiner for å få full utbygging av to havvind-områder: Utsira og Sørlige Nordsjø 2.  Men Støre slo tilbake og beskyldte Høyre i regjeringsperioden fra 2013 til 2019 for å stoppe all utbygging av vindkraft på land, og for ikke å få fram vilkårene for utbygging av havvind: – Jeg er enig i at løsningen er at vi må ha mer kraft. Men hvilken stein var Høyre under i 8 år? De så ikke denne utfordringen komme. Hele samfunnet snakket om elektrifisering, men da vi kom i regjeringskontorene, var det svært lite som skjedde: Full stopp i all landbasert vindkraft, treg fremdrift på Enøk og på havvind var det bare to halve årsverk i departementet. Så det er denne regjeringen som har kommet i gang med løftet for å skaffe mer kraft, sa Støre. Støre lovet at hans regjering ved alle korsveier skal se etter løsninger som gjør at ny kraftutbygging skal skje så raskt som mulig. – Det måtte en ny regjering til for å komme ut av den søvndyssende under-stenen-tilværelsen som Høyre befant seg under i 8 år, sa Støre. Men Astrup er - ikke overraskende - ikke enig i Støres historiebeskrivelse. Astrup viste til at det ble bygget ut mye kraft under forrige regjering, og pekte på at Støre-regjeringen legger opp til å bygge ut mindre havvind i sørlige Nordsjø i første fase, enn Solberg-regjeringen la opp til. Stein til byrden  Også Sofie Marhaug (Rødt) ville snakke om stein og strøm i spontanspørretimen: – Regjeringen sier de vil snu alle steiner. Men det hjelper lite om man legger alle steinene tilbake på plass.  Det er å legge stein til byrden for folk flest, sa Marhaug.

- Hvilken stein var Høyre under i åtte år?


HOLMENKOLLEN (VG) Én ting er sikkert: Johannes Thingnes Bø (27) er ti ganger bedre forberedt nå enn da han sliten, døgnvill og lykkelig kom til «prøve-VM» i Pokljuka i fjor. Det var ikke så mange som levnet Thingnes Bø noen vinnersjanse da han hoppet på verdenscupsirkuset igjen etter at han og kona Hedda hadde blitt foreldre til Gustav.  Den nybakte pappaen kom til Pokljuka kvelden før normaldistansen. Da hadde han stått over fire verdenscuprenn og var i «råtten» form fordi han ikke hadde fått gjort all trening han hadde planlagt. Dagen etter klatret han øverst på podiet etter 20 treff og 15 lange kilometer. – Det er kanskje det mest spesielle løpet jeg har gått noen gang. Av de seirene jeg har, så er denne den som skiller seg mest ut. Det var comebacket sitt, sier Thingnes Bø til VG. Han har akkurat gjort unna en knallhard fellesstart i 10 blå grader sammen med Vetle Sjåstad Christiansen på hjemmebane her i Holmenkollen. Det ble siste økt på norsk jord før skiskytterne fredag satte kursen for Slovenia og skiskytter-VM. Mens de andre landslagsløperne ble igjen og dro på trening i høyde og mellomhøyde, reiste 27-åringen rett hjem til kona Hedda og sønnen etter Anterselva. Det var et enkelt valg. – Jeg skal innrømme at jeg tok en ekstra titt på langtidsvarselet, men forholdene har vært perfekte. Jeg har fått mange langturer, hatt gode intervaller og gjennomført de øktene som jeg trenger. Nå har jeg det overskuddet jeg behøver. Jeg drar uthvilt til Pokljuka. Det gjorde jeg ikke i fjor, sier han og ler godt. Resepten før dette mesterskapet er nesten som i fjor, bortsett fra at Thingnes Bø i år har valgt noen ekstra dager hjemme med familien. Når VM starter til uken har ikke verdenscuplederen noe å skylde på om det skulle gå gærent. – Nei, nå er det bare å krysse fingrene for at vi lykkes. Så er det nå engang slik med skiskyting at små nyanser kan utgjøre store forskjeller. Du må ha litt stang inn. – Av dagens landslagsløpere er du den eneste som har vunnet i Pokljuka. Hvorfor lykkes dere så sjelden på denne arenaen? – Jeg har ikke noe godt svar, men jeg tror ikke at det hverken er plassen eller mellomhøyden (1300 meter over havet) som setter oss ut. Det har rett og slett ikke klaffet med kombinasjonen skyting og skigåing – og det er tilfeldigheter, sier Thingnes Bø. Selv har han ikke noen nevneverdige problemer med Pokljuka. Av hans 52 seirer på høyeste nivå har tre kommet her på sprint, jaktstart og normalen. Den listen kan godt bli lengre hvis Thingnes Bø skal nå sesongens mål: å vinne verdenscupen sammenlagt for tredje år på rad.

VM i skiskyting:  - Har ingenting å skylde på


Mandag kveld ble den korrupsjonsdømte politimannen kjørt ut av Kongsvinger fengsel. Det kan lede til flere ting. Jensen har vært innlagt på sykehus og stemplet soningsudyktig på grunn av helsetilstanden. Det betyr at han er for syk for å være i fengsel. Kjæresten Ragna Lise Vikre beskrev ham som fysisk og psykisk redusert – og sa at han har hatt det grusomt der inne. Løslatelsen vil i første omgang vare i seks måneder. Det kalles et straffavbrudd –  den tiden han er ute må sones når han er tilbake i fengsel. Han må holde seg i Norge mens han er løslatt. – Kriminalomsorgen region øst har innvilget midlertidig soningsavbrudd for Eirik Jensen som følge av hans helsetilstand, sa kommunikasjonsrådgiver ved kriminalomsorgen, Atle Syvertsen, til VG mandag.  Eirik Jensen fikk seks måneder – det vanlige er fire uker.  – Jeg ble litt overrasket fordi det er en så alvorlig dom. Og det ble seks måneder med en gang. Men det må være begrunnet i helsesituasjonen: At man ikke ser utsikt til bedring på fire uker, sier Birgitte Storvik. Hun er dosent i straffegjennomføring på Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter (KRUS). Eirik Jensen ble i juni 2020 dømt til 21 års fengsel for grov korrupsjon og medvirkning til grov narkotikakriminalitet. Han har prøvd å få gjenopptatt saken, fordi han mener han er uskyldig dømt.  Dette kan skje Dosent Storvik understreker at det ikke er noe i veien for å få avbrudd i soningen selv på en alvorlig dom. Det er helsesituasjonen som veier tyngst.  – Det som må vurderes er om det er forsvarlig: om det er fare for at vedkommende vil begå ny kriminalitet eller ikke komme tilbake. – Det er vel mange som er veldig syke i fengsel? – Det er mange som er syke i fengsel, men da har de konkludert med at han er så dårlig at han ikke egner seg i fengsel. Og man ser hele tiden på alternative løsninger, straffeavbrudd er siste utvei: hvordan kan man tilrettelegge i fengsel, har man andre soningsalternativer?Jeg vil tro det er vurdert et fengsel med lavere sikkerhetsnivå. – Han skal i utgangspunktet tilbake. Så må det tas en ny vurdering basert på  helsesituasjonen da.  Det er altså meningen at du skal komme tilbake igjen etter et avbrudd som Jensen nå har fått. Så kan det skje ting underveis, forklarer Storvik: Forsvarer John Christian Elden sier det viktigste for Jensen nå er å vinne krefter igjen. – Om det skulle ta mer enn seks måneder, vil han trolig få forlenget avbrudd eller lenkesoning for soningsudyktige, men det er langt frem i tid, skriver han i en SMS til VG. Forskyver soningstiden Du kan få et slikt avbrudd enten gjennom at du er fysisk syk – for eksempel om du trenger cellegiftbehandling, og må reise frem og tilbake på klinikk for å få gjort det. Eller at du er psykisk syk, men at det ikke egner seg å være på psykiatrisk sykehus.  Hvis du er innlagt på sykehus, regnes det som en del av soningen. Det er når du bor hjemme, at det blir et «avbrudd» og tidspunktet for løslatelse forskyves. Storvik forteller at det finnes flere saker der personer har hatt avbrudd over flere år. Men innføring av fotlenkesoning for varig soningsudyktige har medført at noen av disse har fått mulighet til å gjennomføre straffen i egen bolig med elektronisk kontroll. – Har det skjedd før i en så lang dom? – Ikke som jeg kjenner til, men jeg har ikke oversikt over alle. Det kan at være andre har fått avbrudd uten at det har blitt stor sak. A man er syk, kan gjøre at terskelen for benådning blir litt lavere:  – Ja det kan helle mot benådning. Hvis det viser seg at du er langvarig soningsudyktig, da blir det å vurdere benådning, eller hjemme med fotlenke, sier Storvik. – På Ila fengsel sitter det for eksempel mange som er psykisk syke, men som det har vist seg ikke får nok hjelp? – Ja, det kan du si. Det er nok mange som ikke burde sittet i fengsel og heller vært i psykiatrien


Flere av Russlands aller rikeste, de såkalte oligarkene, har søndag gått ut mot invasjonen av Ukraina – og dermed mot president Vladimir Putin. Det følger i kjølvannet av truslene fra Vesten om økonomiske sanksjoner mot Putin-vennlige rikinger. Mikhail Fridman har gått ut og kalt krigen «en tragedie», norgesvennen Oleg Deripaska har også uttrykt at han ikke vil ha noen krig – og på sosiale medier har Roman Abromovitsjs datter, Sofia, postet at det er Putin som vil ha krig med Ukraina, ikke landet Russland. Samtidig har Anatolij Tsjubajs, mannen som var sentral i å innføre markedsøkonomien og av enkelte er kalt «oligarkenes far», postet et bilde av den drepte Putin-fienden Boris Nemtsov.  Oligarken Roman Abramovitsj (55) ga lørdag fra seg kontrollen over fotballklubben Chelsea – men det skjedde uten å nevne krigen eller på noen måte kritisere Vladimir Putin. Nå er det altså i stedet hans 27 år gamle datter som går ut mot Russlands president. Hun skrev for et par dager siden på sosiale medier at «den største og mest suksessrike løgnen av Kremls propaganda er at de fleste russere støtter Putin». Søndag la hun ut en annen post med samme mening. Ifølge Daily Mail tilbringer Sofia Abramovitsj mye av sin tid i London. Roman Abramovitsj er ifølge Forbes god for 120 milliarder kroner. Mikhail Fridman (57) var først ute av oligarkene med å uttrykke sin motstand mot krigen. Det skjedde i et brev til sine ansatte fredag – et brev som Financial Times har fått tilgang til. Der skriver Fridman at man må «få en slutt på blodbadet» og at «krig kan aldri være svaret». Han understreket likevel at hans synspunkter ikke var «politiske».  Bakgrunn: Slik kan krigen ramme Russlands rikeste Fridman er født i Lviv i Vest-Ukraina og ifølge Forbes god for drøyt 100 milliarder kroner. Han var i mange år i bitter krangel med Telenor om kontrollen over mobilselskapet Vimpelcom. Nå har også Oleg Deripaska (54) kommet på banen. Mannen som i sin tid forhandlet fram en avtale med Stein Erik Hagen og som flere ganger er fotografert på ferie langs norskekysten, skriver på sin Telegram-kanal at «vi trenger fred» og at fredssamtaler må starte «så snart som mulig». Ifølge Forbes er han god for cirka 35 milliarder kroner. Putin slår tilbake mot sanksjonene – se video:  Utspillene fra de to oligarkene kommer etter at det de siste dagene har vært en stadig større press for å ramme de russiske oligarkene som støtter Putin. De oligarkene som ikke har støttet Putin, har enten endt bak lås og slå eller flyktet utenlands. Lørdag uttalte en representant for amerikanske myndigheter at «vi skal jakte» «yachter, fly, dyre biler og luksusboliger» til russiske oligarker over hele verden. Hverken Mikhail Fridman eller Oleg Deripaska er rammet personlig av de siste sanksjonene fra Vesten – men sistnevnte har vært rammet av amerikanske sanksjoner siden 2018.  Og de blir rammet på annen måte: Søndag ettermiddag strammet EU grepet ytterliggere, blant annet ved å stenge luftrommet for alle russiske fly - også privatflyene til russiske oligarker. I praksis betyr det at flyene ikke lenger får lande i, lette fra eller fly over EUs territorium. Mikhail Fridman er en av de «opprinnelige oligarkene» fra 1990-tallet. Han grunnla Russlands største private bank, Alfa Bank.  I Jeltsin-tiden hadde oligarkene stor politisk makt, men da Vladimir Putin overtok makten ved årtusenskiftet, ga han klar beskjed til oligarkene om at de skulle holde seg til pengene sine – og holde seg unna politikken. Da Mikhail Khodorkovskij ikke gjorde det, endte han i fengsel og ble sittende i mer enn ti år – før han ble sluppet fri i 2013. Det siste døgnet har det vært harde kamper i Kharkivs gater – se video:  Presset mot oligarkene har blitt stadig sterkere de siste dagene. Aage Borchgrevink i Helsingforskomiteen uttalte tidligere søndag til VG at «ja, jeg tror de skjelver i buksene nå». EU kunngjorde fredag at de fryser de private midlene til Russlands president, hans utenriksminister og andre sentrale personer


OBERSTDORF (VG) Overtroiske Hans Christer Holund (32) avslører hvorfor han pekte mot himmelen etter VM-gullet på 15-kilometeren. Han vant foran Lyn-kompis Simen Hegstad Krüger (27) og VM-debutant Harald Østberg Amundsen (22). Verdensmesteren pekte mot himmelen i målområdet. Holund var svært rørt og øynene var fylt av tårer i seiersintervjuet med NRK. Det var mye følelser som skulle ut.  Først ville han ikke fortelle hvorfor han la hodet bakover, så opp og pekte mot himmelen med pekefingrene. Men da han møtte VG i pressesonen etterpå hadde han fått litt mer kontroll på følelsene. Da kom forklaringen. – Det er litt flaut, men jeg er litt overtroisk og tror at det finnes noe større enn meg selv, sier Holund til VG. I mål var Holund hele 20 sekunder foran Krüger, mens Amundsen var 35,6 sekunder bak.  –  Det er ikke noe jeg flagger høyt, men de som kjenner meg vet jeg er litt overtroisk på noen ting. Når jeg får til et perfekt løp i VM, får man kanskje en bekreftelse på at det er noe i det, sier Holund. Leser filosofi 32-åringen sier han har «god karma som eneste religion». – Når man får til et slik løp, får jeg en trang til å takke. Det er bare en følelse av takknemlig som må ut, sier Holund. – Gir denne troen en trygghet? – Ja, det gir en stoisk ro over det hele. Jeg tror det er en stor konkurransefordel å ha den roen inn mot VM. Jeg tror dessverre det er mange løpere som tenker de skal bli bedre inn mot VM, men blir dårligere fordi de blir nervøse. Han sier han leser meditasjonsboken «The Daily Stoic» hver dag.  – Det er gamle filosofers tanker om livet som fortsatt er relevante. Det gir en ro i en ellers hektisk hverdag, sier Holund og forklarer at Marcus Aurelius er favoritt-filosofen. Perfekt Lyn-dag - russisk sprekk Oslo-klubben Lyn kunne ikke drømt om en bedre feiring av klubbens 125-årsdag. Det er Holunds andre VM-gull etter det imponerende løpet på femmila i Seefeld to år tilbake. Sølvvinner Krüger og landslagstrener Eirik Myhr Nossum er også Lyn-menn.  – Jeg sto med tårer i øynene fra Holund passerte 12,5 kilometer. Da var det bare om å gjøre og stå på beina. Det var veldig stort, sier Nossum til VG. Etter 5 kilometer ledet storfavoritten Aleksandr Bolsjunov med 5,4 sekunder til Harald Østberg Amundsen og med 6,3 sekunder til Hans Christer Holund.  Ved 10 kilometer var derimot Holund i ledelse med 9 sekunder til Bolsjunov. Russeren fikk det fryktelig tøft utover i løpet og endte som nummer fire, 43,7 sekunder bak.  Før VM hadde Bolsjunov vunnet de seks siste 15-kilometerne i verdenscupen. Russeren strente gjennom pressesonen uten å si et ord etter løpet. Bronse-Amundsen falt  VM-debutanten Amundsen falt i en utforkjøring kort tid før mål og tapte trolig rundt ti sekunder. Holunds tid hadde han ikke sjanse på uansett, men han kunne ha kjempet om sølvet med Krüger, som endte omtrent 15 sekunder foran.  – Jeg blir forbannet på meg selv i det jeg merker at balansen glipper. Jeg prøvde bare å unngå og kjøre inn i gjerdet. Det ser komisk ut, og det er håpløst at det skjer, sier Amundsen til VG om fallet. Sjur Røthe ble nummer seks, rett foran Martin Johnsrud Sundby. Duoen var cirka 55 sekunder bak.


Casper Ruud (23) kan bli makkeren til Roger Federer (41) i double når legenden spiller sin aller siste kamp på toppnivå, men alt tyder på at det blir en episk duo som går sammen på banen i London fredag kveld.  Laver Cup mellom Europa-laget og verdenslaget starter fredag. Siste kamp den kvelden blir Federer med en makker mot en duo fra verdenslaget.  – Jeg tror og håper det blir med (Rafael) Nadal. Da har vært ganske gode kompiser i mange år, de har sine morsomheter i sosiale medier. Selv om de var rivaler da holdt på, så har de vært kompiser de siste 10–15 årene, sier Eurosports kommentator Christer Francke.  Federers medspiller blir enten verdenstoer Casper Ruud, Novak Djokovic, Andy Murray, Stefanos Tsitsipas eller Rafael Nadal, som utgjør resten av Europa-laget.  – Det hadde vært gøy om det ble med Casper, men jeg tror ikke det. Double er ikke det sterkeste kortet til Casper, så jeg tror han blir satt til å spille single, sier Francke.  Federer har slitt med skader de siste årene, han er spent på kneet foran fredagens kamp. Federer får spesialtillatelse for å kunne være med. Hver spiller i Laver Cup skal normalt spille en singlekamp i løpet av de to første dagene. Det er ikke Federers kropp klar for, og de to kapteinene, Björn Borg for Europa og verdenslagets John McEnroe, samt arrangøren ATP, ble enige om en egen regel for Federers avslutning. Som et unntak godkjente alle at 41-åringen bare spiller en doublekamp.  Federer møtte pressen i London onsdag formiddag, og sveitseren var veldig tydelig da han fikk spørsmål om han ville avslutte karrieren sammen med Rafael Nadal. – Selvfølgelig. Ingen tvil. Jeg tror det ville vært en unik situasjon. Vi har konkurrert mot hverandre i lang tid, men vi har alltid hatt gjensidig respekt for hverandre. Familiene og trenerteamene våre har alltid kommet godt overens. At vi har et så godt forhold etter å ha konkurrert gjennom nærmest hele karrieren, tror jeg er en flott beskjed til alle som driver med sport der ute, sa Federer på den Eurosport-sendte pressekonferansen.  Det spilles tre singlekamper og en doublekamp fredag, lørdag og søndag i Laver Cup, som sendes på Eurosport og Discovery+. Tennisekspert Sverre Krogh Sundbø, som også har kommentert tennis for VGTV, tror han får viljen sin. – Når avgående monarker ytrer et ønske, så får de det som de vil. «His wish is their command.» Så jeg tror det blir Nadal som spiller den kampen med Federer. De er en fin kombo. De to startet med småkrangling og innbitt rivaleri, men det ble et vennskap med gjensidig respekt, sier Krogh Sundbø.  Federer og Nadal har 42 Grand Slam-triumfer til sammen. Federer har 20, Nadal 22. Federer tok sin første Grand Slam-seier i Wimbledon i 2003 og sin siste i Australian Open i 2018.  Casper Ruud har møtt både Federer og Nadal på grusen i Paris under French Open. I juni i år fikk nordmannen  bank av Nadal i finalen. For tre år siden tapte nordmannen mot Federer i tredje runde i Grand Slam-turneringen i den franske hovedstaden.  – Det er ikke Casper sin tid i denne kampen. Han vil fortsette sin utvikling å prege tennishistorien, men nå skal vi ta farvel med en av spillerne som har preget tennissporten de to siste tiårene, sier Krogh Sundbø. Eurosport-kommentator Francke tror ikke det blir en showkamp med mange spektakulære slag.  – De går for å vinne. Double går fort, det er mye volley og angrepsspill det handler om. Så jeg vet ikke om de vil showe så mye, de vil vinne, sier Francke. Federer stilte stilig kledd i hvit skjorte og mørk blazer på pressekonferansen. Etterpå byttet han til treningsklær.  – En siste double. Jeg er nervøs. Jeg har ikke spilt på veldig lenge, sier Federer.  På verdenslaget spiller: Felix Auger-Aliassime, Taylor Fritz, Diego Schwartzman, Alex de Minaur, Frances Tiafoe og Jack Sock.


Siv Jensen skriver om ryktene om at hun er lesbisk og tar et oppgjør med journalister som behandler kvinner annerledes enn menn. Hun tar mange politiske oppgjør i sin nye bok, Siv Jensen. Blant annet med forgjengeren som partileder, Carl I. Hagen, og hennes egen nestleder, Per Sandberg. Men hun er også både personlig og åpenhjertig – også om hva hun har vært utsatt for. Les VGs anmeldelse av boken her: Blodig oppgjør!  I boken forteller hun om en lykkelig oppvekst – og om forelskelse og forlovelse. En dag introduserte lillesøster Nina og kjæresten hennes for en hyggelig ung mann. «- Å, så pen han var, med tykt, mørkt hår. Han hadde en gammel stasjonsvogn, der jeg fikk sitte på. Den startet ikke alltid, men tok oss dit vi ville. Snart ble Victor og jeg helt uatskillelige. Vi var så forelsket at vi forlovet oss, skriver hun og legger til:  «Mamma mente det var altfor tidlig. Og hun fikk jo rett, slik hun ofte gjorde». Forlovelsen ble brutt etter kort tid, men Jensen skriver at hun har hatt flere forhold: Under en tur til Paris traff hun franske Manuel, som hun hadde et forhold til i et års tid.  – Bonusen var at jeg lærte meg fransk, skriver Jensen.  Smuglet elskeren inn på hotellet Hun skriver også om en elsker og gleden ved at pressen ikke oppdaget det.  «Noen år før jeg ble finansminister, møtte jeg en kar jeg var veldig interessert i, og som jeg hadde lyst til å bli bedre kjent med. Under et landsmøte i Fremskrittspartiet på Clarion Hotel på Gardermoen klarte jeg å smugle ham inn på hotellrommet mitt i all hemmelighet. Han spaserte fritt og fint forbi alle pressefolkene, som ikke ante hvem han var, gikk opp til mitt rom og banket på døren. Det var både spennende og morsomt, og jeg frydet meg over at vi gjennomførte vårt romantiske møte uten at en eneste journalist eller fotograf fikk det med seg.» – Jeg er ikke lesbisk Hun skriver også om ryktene om at hun er lesbisk. «Er det noen som virkelig tror at jeg ikke hadde turt å stå frem hvis jeg hadde vært lesbisk? For noe forbanna tull. Jeg hadde vært stolt og sagt det høyt hvis jeg hadde vært det. Jeg har så mange homofile venner at det ikke hadde kostet meg en kalori. Jeg kan faktisk ikke akseptere at dette er noe jeg skulle måtte ta avstand fra og svare mediene at Nei, nei, nei ... Jeg er ikke lesbisk, som om det er noe forferdelig», skriver hun. Misunnelig på Erna Jensen skriver også at hun lenge trodde at hun skulle finne en mann å dele livet med og at hun er misunnelig på Erna Solberg, som har hatt mannen Sindre å dele politiske gleder og sorger med.  « Da jeg var i midten av tyveårene, visste jeg ikke at jeg skulle ende opp i en posisjon der alle vet hvem jeg er, og der mange vil følge med på livet mitt. Jeg er ikke sånn skrudd sammen at jeg angrer eller er bitter. Men det er ingen tvil om at de politikerne som var godt etablert, gift eller i varige forhold før de ble kjent, har hatt en greiere seilas enn meg.  Hun fortsetter: «Jeg har vært litt misunnelig på Erna og Sindre, som har vært sammen i flere tiår. Han står som en klippe ved siden av henne i alle sammenhenger. Noen ganger har jeg faktisk tenkt: Jeg skulle ønske at også jeg hadde en Sindre», skriver Jensen. Jensen skriver også at hun som kvinne har opplevd uønsket oppmerksomhet, som hun har reagert på, og nevner i boken et par eksempler på at journalister har gått over streken. En gang var da en journalist plutselig begynte å kysse henne, skriver hun. En annen var da Jensen var på et av sine første landsmøter. Jensen hevder hun da fikk et tilbud som sjokkerte henne, av to voksne journalister som foreslo at hun skulle bli med dem på hotellrommet. «Hvis jeg ble med opp, skulle jeg få plass i hovednyhetssendingen deres. Jeg ble helt sjokkert, for jeg var en helt ukjent nybegynner, og det var virkelig ingen grunn til at jeg skulle fronte en sak fra landsmøtet


Inflasjonen fortsetter og SSB tror Norges Bank vil doble renteøkningen i juni. Økonom Olav Chen tror det kan bli enda verre. Statistisk sentralbyrå (SSB) kom i dag med nye tall der de spår at Norges Bank vil komme med en dobbelt renteheving fra juni. Norges Bank, som er ansvarlig for rentehevingen, vil sannsynligvis øke den med 0,5 prosentpoeng i juni, tror SSB.  Normalt hever Norges Bank renten med 0,25 prosentpoeng om gangen.  – Dette er en klar overraskelse for Norges Bank, sier økonom ved Universitetet i Oslo (UiO) Martin Blomhoff Holm til VG. Konsekvensen av en dobbelt renteheving er dyrere boliglån. En husholdning med 4 millioner i lån, vil få 15.000 mindre å rutte med årlig, ifølge Holm. – De hadde planlagt en enkeltheving av renten. Men gitt inflasjonen er det mer sannsynlig at de gjør en dobbeltheving, sier Holm. Renteoppgangen kommer som svar på den høyeste inflasjonen siden 1988.  SSB kom fredag med tall som viser at inflasjonen (konsumprisindeksen) fortsetter fra et allerede høyt nivå: Den har steget 5,7 prosent på et år. Det siste året har prisene steget internasjonalt. Mat, energi og drivstoff er blitt dyrere, blant annet som følge av Ukraina-krigen.  Bensin- og dieselprisene har økt med henholdsvis 41 og 34 prosent på ett år, fra april 2021 til april 2022, viser tall fra SSB. Se video – kommentator forklarer hva rentehevingene kan bety for deg:  – Norges Bank må reagere Nå ser det ut til at inflasjonen også slår bredt ut på andre priser i Norge, forklarer Holm. – Norges Bank var veldig usikre på hvorfor ingenting skjedde i Norge. Nå ser det ut til at det skjer, og da må Norges Bank reagere, sier økonomen. Han mener Norges Bank bør gjøre som SSB varsler og heve renten med 0,5 prosentpoeng i stedet for 0,25. – Det virker som om det er på tide å reagere kraftigere enn de planla, sier Holm. Kan bli fem rentehevinger Leder for Allokering og Globale Renter i Storebrand Asset Management og makroøkonom Olav Chen understreker at dette er SSB prognoser og at det ikke er gitt at Norges Bank vil følge det. Han blir ikke overrasket hvis banken kommer med en dobbel renteøkning i juni, men holder en knapp på at Norges Bank i juni holder seg til en heving på 0,25 prosentpoeng, men legger inn en ekstra heving på 0,25 utover det banken har varslet tidligere. Han tror heller ikke det er umulig at de legger inn en femte renteheving ut året.  Det Norges Bank har varslet fremover, er tre rentehevinger: i juni, september og desember.  Men Chen sier banken også kan heve renten i de såkalte mellommøtene som er i august og oktober/november. – Faktisk er det heller risiko nå og mer sannsynlig for at Norges Bank også legger inn en femte renteheving ut året. Lav arbeidsledighet = høy inflasjon Grunnen til at Chen spår to ekstra renteøkninger er fordi arbeidsledigheten er rekordlav: – Enhver økonomi har et tak for hvor mye det kan vokse og hvor lav arbeidsledigheten kan være. Jeg er ikke politiker, og kan derfor si at arbeidsledigheten kan bli for lav så det blir skadelig for en økonomi fordi det trigger lønns-pris-spiral, og vi er antagelig der allerede nå. Lønns-pris-spiral betyr at prisene presser lønnen opp, eller motsatt, og er det myndighetene for all del vil unngå.  Når det er tilfelle, eller at det er risiko for det, må sentralbanken som har ansvar for prisstabilitet i samfunnet, til pers og heve rentene kjappere, forklarer han:  – Jeg tror de går mer gradvis frem i stedet for sjokkterapi. Dessuten har Norges Bank har en vane for å forberede markedet for hevinger utover det som er varslet. Sindre Heyerdahl, kommentator i E24, tror flere nordmenn kommer til å ha dårligere råd i 2022: Chen sier rentehevingen vil gjøre et stort innhugg i husholdningene, som jo er meningen for å dempe forbruk

Økonom om rentehevingen:  - Norges Bank må reagere


I et åpent brev til Manchester United-fansen skriver medstyreleder Joel Glazer at storklubben ønsker å vise at de kan rette opp Super League-feilen.  Det har stormet rundt de tolv klubbene som ønsket å etablere Super League de siste dagene – et prosjekt som nå har strandet.  Manchester United var blant de tolv klubbene og i et åpent brev til fansen onsdag ettermiddag, er medeier i klubben, Joel Glazer, klar på at de vil høre på fansen.  – Dette er verdens største fotballklubb og vi beklager uforbeholdent uroen som har blitt skapt de siste dagene, skriver Glazer i brevet, hvor han også gjør det klart at som klubb har innsett at de må kommunisere bedre med fansen.  – Dere har gjort motstanden deres mot European Super League veldig klar og vi har lyttet. Vi gjorde det feil, og vi ønsker å vise at vi kan gjøre det rett igjen. – Selv om det er åpne sår og jeg forstår at det vil ta tid for å få sårene til å gro, så jeg er personlig knyttet til å bygge opp tilliten til fansen vår og lære fra beskjeden dere så overbevisende har gitt, skriver Glazer. Glazer-familien er hovedeier i Manchester United og Joel Glazer er medstyreleder sammen med broren Avram Glazer.  Videre i brevet skriver Glazer at de fortsatt mener europeisk fotball trenger å bli mer bærekraftig nedover i pyramiden på lang sikt.  – Men vi aksepterer fullt ut at Super League ikke var måten å gjøre det på, skriver Glazer.  – I et forsøk på å skape et mer stabilt fundament for fotballen, hadde vi ikke nok respekt for spillets tradisjoner – opprykk, nedrykk og konkurransepyramiden – og for det beklager vi, skriver han.  Super League-prosjektet ble presentert søndag kveld, men tirsdag kveld ble det klart at de engelske klubbene var i ferd med å trekke seg ut. Arsenal beklaget til fansen i en pressemelding tirsdag kveld, mens Liverpool-eier John Henry også kom med en beklagelse onsdag morgen.  I en e-post onsdag kveld skal også Manchester Citys administrerende direktør, Ferran Soriano, ha beklaget til fansen. Det skriver blant andre BBC. I e-posten, som ble sendt ut til Manchester City-fansen, legger Soriano seg flat på vegne av klubben.  – Vi gjorde en feil og vi beklager så mye til fansen vår for skuffelsen, frustrasjonen og angsten det har ført til de siste 72 timene, skriver Soriano.  Videre skriver han at de ikke klarte å ta nok høyde for retten til å fortjene suksess.  – Det er noe som er fundamentalt for DNAet til Manchester City og styret angrer dypt for å ha tatt en avgjørelse hvor man mistet oversikt over de historiske verdiene til klubben, skriver Soriano.


SJUSJØEN (VG) De dro til Norge for å oppleve livets høydepunkt til nå – junior-VM i Norge. Så angrep Russland hjemlandet. Nå lengter VM-troppen hjem til familiene sine hver våkne time. – Vi gråter sammen og prater med hverandre hele tiden. Selvfølgelig er det enklere å ha laget rundt seg enn det ville vært å overleve en sånn situasjon alene, beskriver Anastasiia Shabaldina. Mens hun snakker med VG, har 20-åringen hele laget i ryggen. Mars-solen sender lange stråler inn i den hvite hytteidyllen et par mil øst for Lillehammer. Men smilene er få i skianlegget på Natrudstilen. Skyggene fra den russiske invasjonen preger de 13 unge løperne på 16 til 22 år, og de fire lederne deres, sterkt. – Vi har det veldig vanskelig. Tankene går hele tiden hjem til familie og venner. Vi er veldig takknemlige for hjelpen vi har fått fra det norske skiforbundet. Men vi vil hjem så fort som mulig. Vi håper dette snart tar slutt, sier Anastasiia gjennom en tolk som er med på telefon. Hun blir fulgt opp av lagleder, Lada Nesterenko (45). – Vi gråter mye sammen. Hver dag og hver time når vi er i kontakt med være nærmeste hjemme i Ukraina. Det er vanskelig for oss å være her og ikke kunne hjelpe familiene våre, sier den tidligere OL-deltageren. Hun er redd for foreldrene sine hjemme i Kyiv. – I landet mitt dør folk, barn dør. Russlands president prøver å ødelegge Ukraina, sier hun. – Vi frykter at vi må bli her lenge, men håper sterkt på at det ikke blir nødvendig. Hver dag håper vi på gode nyheter. Vi tar kontakt med familiene våre nesten hele tiden. Mange ganger om dagen. Vi er bekymret for dem. Det er veldig vanskelig, beskriver Anastasiia Shabaldina. Invasjonen kom midt under i junior- og U23-VM på Lygna. Lørdag startet Skiforbundet Spleis-aksjonen som til nå har samlet inn nesten en halv million kroner til støtte for de krigsrammede langrennsløperne. De har flyttet seg fra Hadeland til Sjusjøen. Utviklingssjef Brit Baldishol har blitt en slags skiforbundets Marte Svennerud. Hun som i Barbra Rings novelle sa «itte no knussel» og tok alle de syv foreldreløse ungene. Baldishol har hytte på Sjusjøen og har tatt alle 17 under sine vinger etter VM. – Dette føler vi er helt naturlig. Alle ville gjort det samme. Vi må hjelpe til der vi kan og gjøre denne tragiske situasjonen best mulig for dem, sier Brit Baldishol. Hun er lommekjent i langrennsparadiset og ordner alt det praktiske. Lørdag er ukrainerne invitert som æresgjester til den store norske skifesten i Holmenkollen. – Vi er veldig takknemlige overfor Norge og Skiforbundet og glade for å bli inviterte. Vi er trygge her. Men hvis det dukker opp en minste liten mulighet til å reise hjem, så gjør vi det, lover lagleder Lada Nesterenko. Fergebillettene er ombooket til 3. mars. Hver morgen håper ukrainerne på gode nyheter. De ønsker mer enn noe å pakke skibagen og komme seg hjem.  – Frykter dere å måtte være i Norge i lang, lang tid? – Vi vil ikke tenke på det, svarer Lada. – Vi er veldig redde for hva som skjer med familiene våre. Stort sett alle løperne kommer fra steder i nærheten av grensen til Russland eller Hviterussland. Kun en av løperne er fra vest i Ukraina, opplyser lederen. Mange av løperne kommer fra byene Kharkiv og Tjernihiv.  – De russiske okkupantene skjøt en masse mot boligområder. Dusinvis av døde og hundrevis av sårede ukrainske borgere, skrev den ukrainske generalstaben på Twitter fra Kharkiv mandag. Også i Tjernihiv skal det ha vært krigshandlinger. De ukrainske ungdommene tar seg en ettermiddagsøkt på ski mens VG er på Sjusjøen. – Det hjelper ikke veldig mye å trene. Tankene på det som skjer hjemme forsvinner ikke. Vi må bare «drepe tiden» og komme oss gjennom dette, sier Anastasiia Shabaldina


Emil Iversen (30) ser ikke for seg at han og Aleksandr Bolsjunov (24) blir venner.  De norske løperne har tilbragt mye tid sammen med Aleksandr Bolsjunov i langrennsløypene og på pallen de siste årene. Sist helg  møttes de igjen under verdenscupåpningen i Finland. Bolsjunov har tatt ledelsen i verdenscupen med en seier og en 3. plass på de tre første rennene. Til helgen møtes de på Lillehammer. VG spurte Emil Iversen foran sesongen hvordan han kommuniserer med Norges største konkurrent, siden Bolsjunov bare snakker russisk.  – Han gjør det ofte med vold, enten så river han i oss, eller så slår han oss på skulderen. Han kvalte jo nesten Sjur Røthe i mixed zone i Lahti live på NRK. Så vi har forskjellig måte å gjøre det på, sier Iversen til VG. – Rev ham ned Iversen ble verdensmester på femmila foran Bolsjunov i mars.  – Bolsjunov er litt sånn som dunker på skulderen og han river i oss, han løfter på folk og klemmer. Som da Nossum skulle gratulere ham med seieren på femmila i Holmenkollen, da tok Bolsjunov tak i hånden hans og rev ham ned i bakken. Han er litt voldelig. Ikke sånn at han skal slå oss ned, men han er røff i væremåten og han er tøff i feltet, han har kjørt ned flere løpere, sier Iversen.  Iversen forventer hatmeldinger fra Russland etter uttalelsene.  – Men det lever jeg fint med, sier Iversen. VG spurte Aleksandr Bolsjunov og kona Anna Zjerebjatjeva om intervju etter to renn i pressesonen i Ruka, men beskjeden tilbake var «no english», mens han tuslet forbi i godt humør. Det eneste han uttalte i farten var at formen var «så-så». VG fikk heller ikke tak i den russiske skipresidenten Jelena Välbe på stadion. VG har også sendt Marcus Cramer, som er en av trenerne i det russiske landslaget, en sms for å få en kommentar til Iversens uttalelser torsdag 18. november. VG har også ringe gjentatte ganger, sist torsdag 25. november, uten å få svar.  Iversen tror ikke det hadde utgjort noen særlig forskjell om de hadde snakket samme språk.  – Bolsjunov opplever jeg mer og mer som en vegg. Å si noe til ham, det går bare rett gjennom uansett. Så selv om han hadde skjønt hva jeg hadde sagt, så tror jeg ikke jeg hadde giddet å bruke energi på det. Han kjører sitt eget løp. Han gjør det på sin måte, så får vi gjøre det på vår. Vi får klare oss uten for mye kommunikasjon, sier Iversen.  Hans Christer Holund håper Bolsjonov går fort denne sesongen, og at det blir mange reale dueller.  – Det er vel litt humor i det Emil sier. Men Bolsjunov er en stor og sterk fyr, og det vet han selv også, sier Holund til VG. Landslagstrener Eirik Myhr Nossum tar Bolsjunovs fyring litt ned.  – På lik linje med mine løpere, så er det adrenalin som møter testosteron i viktige dueller, da blir det alltid litt fyring. Sånn er det i andre idretter også, sier Nossum til VG.  Her klikket Bolsjunov etter at seieren i Ski Tour glapp i Granåsen for snart to år siden:  Bolsjunov tok sine første mesterskapsmedaljer i forrige OL. Da tok han tre sølv og en bronse. Deretter er det blitt åtte VM-medaljer. Det første, og så langt eneste gullet, kom på 30 kilometer fellesstart med skibytte i Oberstdorf.  – Jeg er veldig glad vi har ham som konkurrent, men han er ikke den jeg har mest lyst til å henge med på fritiden. Vi er ikke som to dråper vann utenfor skiløypa, sier Iversen til VG.  – Men jeg er veldig glad for at han er så god som han er. Som i Oberstdorf-VM, så var det jo nordmenn mot ham. Hadde ikke han vært der, så hadde det nesten blitt som et norgesmesterskap. Han er veldig viktig for sporten. Og han er kanskje den beste distanseløperen de siste årene, sier Iversen


På grunn av coronapandemien har Maria Mangen og forloveden sett seg nødt til å flytte bryllupet to ganger. Nå truer pilot-streiken enda en gang planene.  For omtrent en måned siden skulle brudeparet på smakstesting til bryllupet i Mallorca, men da ble Maria og datteren syk.  – Så da fikk jeg ikke blitt med på det heller, og tenkte at dette kan jo ikke bli verre nå.  En drøy måned senere står hun torsdag ettermiddag fast i Oslo med sin høygravide bestevenninne,  en far som mangler billett etter fly-innstilling, og en forlover som er strandet i Frankrike og vurderer å ta ferge til Mallorca.  I tillegg er flere gjester på vei mot den spanske byen i både biler og tog.  – Jeg føler som brud at jeg må holde motet oppe for de som knekker litt av stresset, forteller hun til VG.  Ganske dramatisk Hun sier at bryllupsplanleggingen har vært ekstra vanskelig fordi det er i utlandet. De har også betalt en dyr pris for cateringselskap, bryllupsplanlegger, en spansk gitarist, DJ og lokale. Etter at 900 SAS-piloter gikk ut i streik mandag, har en rekke fly blitt kansellert - og 22 av 88 gjester har måttet finne alternative ruter, ifølge Mangen.  Stor VG-oversikt: Disse flyene er innstilt i dag og i morgen Blant dem er også bruden og brudgommen selv.  – Dette som skulle vært glede og feiring blir bare trist og fylt av stress. Pappa har jo ikke billett og hvis han ikke er der til å følge meg ned alteret så er jo det veldig leit, sier hun. Mangen forventer ikke at gjestene hennes skal ned til Mallorca for enhver pris, men forteller at alle som kommer er viktige personer.  – Vi har jo vært kjærester så lenge og tenkte vi skulle gå «all in», og foreldrene våre begynner jo å bli eldre. Det er jo ikke sikkert at vi får samlet alle og fått til en så stor og fin fest igjen.  Bryllupet skal gå over tre dager, og hotellet er booket for to-tre uker.  Er du rammet av SAS-streiken? Les og del din historie her. Mangen sier at de etter kanselleringen omsider fikk tak i SAS, men at de da bare skal ha fått beskjed om at de må finne noe annet.  – Men det er jo ikke noe annet!  Også moren Mayken Mangen etterlyser mer informasjon fra SAS. Hun har klart å skaffe seg en billett til Mallorca, men ingen returbillett. Hun beskriver gjestene som «vanlige lønnsmottagere», flere med barn. – Da har ikke alle råd til å legge ut dobbelt, så vi prøver å hjelpe hverandre, sier hun.  Få oversikt – dette har du krav på ved kansellert fly: Alle gjør det de kan for å nå bryllupet:  Brudens høygravide bestevenninne setter seg fredag morgen på en buss med to små barn. Han som skal vie paret sitter på et tog i retning Mallorca.  – Nå har vi prøvd og sjekket alt. Jeg har til og med gått inn på hovedkontoret til Apollo og ringt naboer som er flygeledere. De som sitter trygt med Norwegian-billetter jobber på spreng de også, forteller hun lattermildt.  Prisen for én familie, én vei, ligger på 34.000 kroner, forteller hun. – Jeg kan ikke be gjestene mine om det, og hvis SAS går konkurs får vi i heller ikke noe refundert.  – Hvordan er humøret, klarer dere å være litt optimistiske? – Denne uken har jeg begynt i ny jobb og sikkert sovet fire timer hver natt. Så jeg er susete, men motet er oppe og jeg håper det ordner seg. Jeg får heller bare bli skuffet hvis ikke det går, for jeg orker ikke å ta stilling til at det kanskje ikke blir noe av.  – Hva skal du og bestevenninnen din nå da?  – Nei, vi får gå og kjøpe en burger.  Er du rammet av streiken? Slik kan du redde ferien:


Influencer-paret Sebastian Solberg og Nikoline Anundsen avslører at de i en periode bodde hver for seg etter at de ble foreldre.  – Jeg kjenner at jeg har litt klump i halsen av temaet denne uken.  Slik starter Sebastian Solberg (31) samtalen med samboeren Nikoline Anundsen (28) i podkasten «Seb og «Nikki». Onsdag lanserte de sin første episode på Podimo. Her forteller influencer-paret at de for en tid tilbake gjorde det slutt i en periode.  – Vi har hatt en periode hvor vi trengte å være fra hverandre.  Solberg, som selv er TV-regissør, er kjent fra blant annet «Camp Kulinaris» og «Alle elsker David». Paret har kjent hverandre i snart ni år, og har tre barn sammen. I desember bekreftet de at nummer fire i flokken er på vei. – Hadde det helt jævlig Bruddet som de nå snakker om, skjedde etter at de ble foreldre. Det førte til at de bodde fra hverandre en stund.  – Det gjorde at det ble enda tyngre. Jeg slet med å forklare det til barna når de spurte hvor mamma var, sier en emosjonell Solberg.  Anundsen forteller at det var det rette for dem der og da. Samtidig føltes det å gå fra hverandre helt feil, og 28-åringen kjente mye på følelsen av å være mislykket.  – Jeg hadde det helt jævlig. Det var generelt mye tanker. Dette var mitt første forhold, og første gangen jeg smakte på et slikt brudd i en relasjon. Samtidig var jeg mamma.  Solberg utdyper til VG at det er vanskelig å snakke om, men at han mener det er viktig å være åpen. – Vi som velger å dele av livets glade dager har også et ansvar for å være ærlig om at det ikke alltid går like bra. Jeg tror veldig mange ofte tenker at ting er enkelt for meg og Nikoline, men vi har kjempet steinhardt for å være sammen, sier han.  Selve tidspunktet for bruddet avsløres ikke, men ifølge Solberg skal det ha vært et par måneder hvor de var sikre på at forholdet var over.  – Det var en tid som var jævlig vanskelig for både meg og Nikoline. Vi gruet oss veldig til å dele om dette i episoden, men fant ut av vi skylder både oss selv og andre å være litt rausere.  – Hvis jeg skal ta med meg noe fra den opplevelsen, er det at må man jobbe for kjærligheten. Jeg har fått større respekt for folk som går gjennom et samlivsbrudd, spesielt om de har barn.  Pausen i forholdet gjorde at begge fikk testet om gresset var grønnere på den andre siden.  – Det skjønte jeg ganske fort at det ikke var, sier Anundsen i podkasten, før hun også tar til tårene:  – Man undervurderer hvor stor del man blir av hverandre. Når det på en måte ble endelig, så var som om jeg mistet en del av meg selv.  Som foreldre var det imidlertid ikke bare å kutte tråden. I podkasten avslører paret at de snakket sammen nesten hver dag, og også hadde sex selv om det var slutt.  Videre sier Anundsen at hun i denne perioden oppdaget sider ved seg selv som hun ikke likte, og at hun på mange måter skulle ønske at hun hadde hatt mer erfaring med brudd.  – Det er jo sider som er ved meg som er der uansett, men akkurat da var det at jeg ikke var sammen med deg som gjorde at de kom frem, sier hun.  – Til tross for at vi også har ting vi må jobbe med, så var det uansett bedre å være sammen. Deler om graviditeten Episoden gir også et innblikk i siste del av graviditeten til deres fjerde barn. Spesielt merker Anundsen at hormonene løper løpsk, forteller hun.  – Det koker innvendig for meg om dagen. Jeg har ingen tålmodighet til noen og det skammer jeg meg over.  Selv virker samboeren å ta sin gravide kjærestes humørsvingninger med godt humør. – To minutter i himmelen endte med ni måneder med hardt arbeid, sier han spøkefullt


Sergej Sjisjkarjov (53) styrer det russiske håndballforbundet, toppklubben CSKA Moskva og transportgiganten Delo. Norges Håndballforbund ber det europeiske forbundet EHF umiddelbart avslutte Delos sponsorat i Champions League. – Vi hadde styremøte i helgen og styret står samlet bak at vi ønsker Delo ut, sier håndballpresident Kåre Geir Lio til VG. Den russiske håndballpresidenten tilhører Vladimir Putins parti Forente Russland og satt i parlamentet fra 1999 til 2011. Han har i tillegg som jurist skrevet mange lovforslag for Dumaen. Sergej Sjisjkarjov ledet håndballforbundet siden 2015 og fikk etter kvinnelagets OL-gull for seks år siden en æresbevisning av Putin. Han regnes ifølge håndball Planet for håndballsportens rikeste mann. Sjisjkarjov har ledet flere russiske selskaper og startet for snart 30 år siden transport og logistikkselskapet Delo. Ifølge Forbes var den russiske håndballederen i 2020 god for over 600 milliarder kroner. Delo er den eneste sponsoren som har navnet sitt direkte knyttet opp til en av håndballens seks europacuper. Nå vil Norges Håndballforbund fjerne Sjisjkarjovs firma fra «Delo EHF Champions League» der Vipers Kristiansand er regjerende mester. – Vi vet at Sjisjkarjov er tett på Putin og vi vet at Delo driver med tjenester Putin er avhengig av. Sammen og samtidig bør vi ramme Russland nå og Delo bør være en del av det, sier Kåre Geir Lio som har møtt russeren mange ganger i internasjonale sammenhenger. Det europeiske håndballforbundet skriver i en mail til VG at endringer i Delo-sponsoratet som har vart siden 2019, krever en prosess hos EHFs markedsføringsselskap og kommunikasjon med det russiske selskapet. – Disse prosessene er i gang for å evaluere de neste trinnene. Neste runde av EHF Champions League spilles slutten av mars. En eventuell implementering er rettet mot disse knockout-kampene, skriver Thomas Schöneich – EHFs kommunikasjonssjef – i en mail til VG. – I det store og hele er internasjonal idrett samlet. Uefa kaster ut Gazprom og Manchester United bryter med Aeroflot. I den gaten ligger også Delo. Det er et logistikkselskap og logistikk er ikke uvesentlig i den situasjonen Russland er i nå, fremhever styrelederen i NHF. Nora Mørk er klar for kvartfinalen som fortsatt kan bli spilt under fanen til Delo. – Det er folk som sitter høyere enn oss spillere på banen som bestemmer. Delo er en stor sponsor og de (lederne) må ta stilling til det. Men dette har jo slått meg på samme måte som håndballforbundet, sier Vipers-profilen til VG. – De tidlige konsekvensene om at russiske lag ikke får spille videre er bra. Så er det sikkert en litt lenger prosess å avslutte et samarbeid som nok er veldig stort, sier Henny Reistad – til daglig svært fremtredende for Esbjerg som nylig vant gruppespillet i Champions League tett fulgt av Rostov-Don. Den russiske klubben er sammen med CSKA Moskva fjernet fra turneringen. I CSKA styrer Sjisjkarjov det meste. Katrine Lunde kunne sist høst blitt klubbens første norske spiller, men landslagets keeperklippe fikk med to år igjen av kontrakten ikke forlate Vipers. CSKA har etter krigsutbruddet opphevet kontraktene med sine utenlandske stjerner, slovenske Ana Gros og Kathrine Heindahl fra Danmark. Sergej Sjisjkarjov er også nær nabo til palasset som Vladimir Putin skal ha fått oppført ved Svartehavet. I januar 2021 avslørte organisasjonen til den nå fengslede Putin-fienden Aleksej Navalnyj den enorme bygningen på 17 961 kvadratmeter. TV-kanalen Dozjd (som sist uke ble stengt ned av myndighetene) meldte i fjor at Sjisjkarjov eide tre eiendommer på palassområdet. Til Forbes sa en talsmann for Sjisjkarjov den gang at Sjisjkarjov ikke har noen forbindelse til «Putin-eiendommen». Putins talsmann har benektet at det er presidentens palass. Putins gode venn Arkadij Rotenberg sa i februar 2021 at bygningen tilhører ham, og at planen er at det skal bli et hotell.


Satellittbildene
fra Yablunska-gaten
gikk verden rundt. De skulle bevise
at Russland løy. I samme vei
bor Roman (24).
Her er hans
historie.   – I min barndom var Yablunska en veldig rolig gate. Det var dager der du ikke så en eneste bil passere. Bare noen som syklet en tur, eller gikk fra a til b. Roman Skytenko ble født i den solrike og frodige Kyiv-forstaden Butsja i 1997, som foreldrene Ludmyla og Volodymyrs eneste barn. Her vokste han opp i et ett etasjes mursteinshus bak brunmalte gjerder i Yablunska gate 190.  De bodde på
400 kvadratmeter,
med en stor bakgård
med høns, uthus
og vedstabler.  Og bak den,
en jordlapp
der nabolaget
dyrket egne
grønnsaker. De lange, rette gatene i Butsja bandt de rundt 25.000 innbyggerne sammen som i et rutenett.  Den lengste og eldste gaten av dem alle, var Yablunska.  Her var mange av husene bygd under sovjettiden, av folk som kjøpte materialene sine selv og snekret sammen et nytt hjem til familien. I Yablunska-gaten bodde flere av Romans beste venner.  – Jeg og vennene mine pleide å spille fotball i en av sidegatene. Vi gikk langs togskinnene som går like bak huset mitt og lette etter spennende gjenstander.  – Det var en lykkelig barndom. Da Roman flyttet ut av Butsja for å studere til å bli dataingeniør i Kyiv, flyttet hundrevis av ukrainere motsatt vei. De var lei av hovedstadens kjas og mas. Butsja ble det perfekte pendlersted: Lett å finne hus, rolig og trygt – og bare 2,5 mil til jobb i Kyiv.  En annen gruppe ukrainere fant også veien til Romans hjemsted: Krigsflyktninger fra utbryterregionen Donbas i sørøst.  I Butsja kunne de unnslippe krigen. Trodde de alle. I fem uker, fra 27. februar til 31. mars, okkuperte russiske styrker Butsja. Da Russland trakk seg ut, opprettet VG kontakt med Roman. Over telefon fra Ukraina deler han sin historie fra krigen, dokumentert med private bilder tatt før, under og etter okkupasjonen. VG har ikke kunnet ettergå alle opplysninger i det han forteller. VG i Butsja: Rapport fra dødens by – Det var 24. februar klokken seks om morgenen. Jeg våknet av at telefonen ringte, og jeg kunne høre eksplosjoner utenfor leiligheten min i Kyiv, forteller Roman. Han pakket sakene sine i full fart, og en kort busstur senere var han på plass hjemme hos foreldrene. – På det tidspunktet trodde jeg Butsja var veldig trygt.  Men de forberedte seg på det verste. Roman og faren gikk på butikken for å supplere matlageret de allerede hadde opparbeidet seg. De handlet inn ris, havregryn og tunfisk på boks. Romans pappa Volodymyr hadde vokst opp på bygda, og var opptatt av de skulle klare seg selv. Vann fikk de fra brønnen i hagen, egg fikk de fra hønene, og de fyldige vedstablene ga varme i ovnen.  Romans mamma Ludmyla hadde kjøpt inn en radio, slik at de kunne følge med på nyhetene, selv hvis internett skulle forsvinne. – Vi var veldig godt forberedt, sammenlignet med de fleste andre familier. Da de kom hjem fra butikken den dagen, begynte bråket. Hele formiddagen hørte de lyden av eksplosjoner fra naboforstaden Hostomel. Dagen etter gikk matbutikken i Butsja tom. De ansatte stengte dørene og reiste hjem.  Roman og foreldrene gjorde som de andre innbyggerne. De holdt seg hjemme. Og ventet. Så, 27. februar, skulle krigen komme til Yablunska-gaten. – Denne dagen så jeg den første russiske stridsvognen. Den kjørte gjennom Yablunska, rett foran huset mitt.  Roman åpnet den krypterte kommunikasjonsappen Telegram, og registrerte koordinater, kjøretøy og antall soldater i en kanal opprettet av myndighetene for å holde oversikt over Russlands fremrykking. (Senere slettet han meldingene fra telefonen sin, forteller han, for å være på den sikre siden.) – Jeg syntes det var så rart. I det øyeblikket tenkte jeg: Hva skal de her? Dette er min gate

Skulle bare lade mobilen:  Så ble han oppdaget


Pilene peker oppover. Helsedirektøren mener det er viktig at lokale tiltak iverksettes raskt når det trengs. I hele landet øker nå sykehusinnleggelsene: Siden fredag har det kommet 47 nye covid-pasienter inn på norske sykehus.  Totalt er nå 168 innlagt med covid-sykdom, og det er på toppen av andre luftveissykdommer – blant annet RS-virus – som også presser helsetjenesten. – Når smitten øker er det fint at kommunene gå ut med tydelige anbefalinger slik de nylig gjorde i Tromsø, sier helsedirektør Guldvog til VG. Foreløpig er det bare Tromsø som har innført lokale anbefalinger om å holde avstand og bruke munnbind. Men de står fritt til å gå skrittet lenger, sier han: – Det er naturlig at det kommer tydeligere anbefalinger i tiden fremover, og også at forskrifter kan skje lokalt, at man går enda et hakk videre.   Det er spesielt Universitetssykehuset i Nord-Norge, Ahus og Vestre Viken som nå har mange av disse covidpasientene. Ahus, som har 30 covid-pasienter, slår nå alarm til VG og har gjort om en ambulansehall til et område for mistenkt smittede. – Det kan bli mer krevende i dagene og ukene som kommer, sier Guldvog. I Folkehelseinstituttets siste korttidsprognose, som kan ses på som en slags værmelding for coronasituasjonen, ser de økning på alle fronter:  «Den klart stigende trenden i meldte smittetilfeller fortsetter, og dette resulterer i en forventet markert økning i antall innleggelser, spesielt i de eldre alderskategoriene», skriver de. Sett denne? FHI-direktør Camilla Stoltenberg om hva man kan forvente fremover. Vil unngå krise – Er kommunene raske nok til å innføre lokale tiltak nå? – Jeg har ingen grunn til å si at de ikke er raske nok, til nå har innleggelsestallet vært relativt stabilt, men nå ser vi økte innleggelser. Det er viktig at tiltak iverksettes raskt når det er nødvendig, sier Guldvog. På grunn av en god vaksineimmunitet i befolkning, som vil hindre mange innleggelser, sitter det langt inne å innføre nasjonale tiltak:  – Slik situasjonen er nå, ønsker vi først å spille på gode lokale tiltak i kommunene. Hvis vi ser at dette ikke fungerer, kan det bli aktuelt å vurdere nasjonale råd og tiltak. Helsedirektøren sier det ikke er krise nå, men:  – Vi ønsker å unngå at det blir en krise. Og den vil oppstå hvis sykehustjenesten blir så belastet at man fortrenger andre pasienter.  – Viktig at tiltak iverksettes raskt  Han sier det beste er å få ned smitten lokalt. Hvis det ikke går, kan det bli behov for samordning av tiltak mellom kommuner – altså regionale tiltak. For å klare å kupere smitten før den tar av, sier han at sykehusene må involvere kommunene om presset på sykehuset: – Det lokale samarbeidet er viktig for å hindre at det akselererer og får behov for flere nasjonale tiltak.

- Kan bli mer krevende i dagene som kommer


Harry Kanes (28) fremtid er i det blå, men om den er i lyseblå gjenstår å se. Akkurat nå foregår det en stirrekonkurranse mellom stjernespissen og Tottenham – og hvem som blunker først er ikke godt å si.  – Det er et spill som pågår nå, og det må spilles ferdig. Det kommer til å bli verre før det blir bedre, sier Tor-Kristian Karlsen til VG.  Det er i stor grad overgangssagaen rundt Harry Kane som preger nyhetsbildet, spesielt i England, halvannen uke før 2021/22-sesongen i Premier League sparkes i gang.  Tottenhams storscorer har i lang tid vært ønsket av Manchester City, og skal selv være svært innstilt på en overgang til den regjerende seriemesteren denne sommeren. Kane hevder å ha hatt en «gentlemans agreement» med Tottenham-eier Daniel Levy, der avtalen gikk ut på at Kane skulle få skifte klubb i sommer.  Tottenham skal imidlertid ikke være lystne på å selge sin aller største stjerne og kaptein, noe som har ført til at Kane ikke møtte opp til trening hverken mandag eller tirsdag.  – Han må prøve å tøye strikken, men ikke så langt at han brenner alle broer, sa tidligere Tottenham-målvakt Erik Thorstvedt til VG i går. Opplevd lignende Tor-Kristian Karlsen, som har en lang karriere som sportsdirektør bak seg, kan – på en måte – kjenne seg igjen i den pågående stirrekonkurransen mellom Spurs og Kane. Han har vært borti lignende situasjoner, men ingen som har vært så offentlige.  – Dialogen var mellom partene, ikke gjennom mediene. Det er et fenomen som skjer ofte, men i de fleste tilfeller spiller partene litt mer på lag og man løser ting på en mer sivilisert måte. I dette tilfellet har det kommet litt mer ut av kontroll, og det er ikke heldig, sier Karlsen, som også understreker at situasjonen «forverres» ved at det er snakk om en så stor profil.  – Det blir jo ikke noe større enn dette, sier han.  Kanes valg om å ikke rapportere til trening etter ferien han har hatt etter EM handler ifølge britiske medier og eksperter om å rive til seg mer makt i en situasjon der han, i utgangspunktet, har dårlige kort på hånden.  I 2018 skrev Kane under på en seksårskontrakt med London-laget. I en alder av 28, gjenstår tre år av avtalen. – Fra Tottenhams side så er en kontrakt en kontrakt, men forutsetningene for Kane var annerledes i 2018 enn nå. Klubben kjempet i toppen, hadde en høyt ansett trener, tok seg til Champions League-finale året etter. De ble sett på som en oppriktig tittelkandidat, noe de ikke er nå lenger.  Knallhard forhandler Daniel Levy har i en årrekke blitt omtalt som en knallhard forhandler, som sjeldent går med på å selge en spiller med mindre han får en avtale han selv er godt fornøyd med.  Men Karlsen tror ikke Tottenham er så imot tanken på å selge Kane som det kanskje fremstår. Det er nettopp det han mener med det vi var først inne på i denne artikkelen: At spillet må spilles ferdig.  – Han kan spille «hardball» fordi Kane er Kane, og han vet at Manchester City sannsynligvis betaler det han vil ha til slutt.  Luka Modric, Dimitar Berbatov, Michael Carrick og Gareth Bale er alle eksempler på spillere som på en eller annen måte har prøvd å tvinge frem en overgang fra Tottenham. – Det var også et sirkus rundt Bale. Alle sa «nei, han blir, han blir», men til slutt ble det salg. Fordi Spurs fikk det de ville ha, påpeker Karlsen, som mistenker at Kane bytter klubb.


ÅMOT (VG) Det var knapt plass til alle som ville ta et siste farvel til brødrene Yahya (17), Ibrahim (18) og Emad Jamal Sirwil (20) mandag.  – Vi tror ikke på at brødrene er døde. Vi tror at de har reist til et annet sted, og at de fortsatt hører oss i dag. Til slutt skal vi alle være sammen.  Det sier imam Ali Naesr, som ledet den muslimske seremonien i kirkegården på Åmot kirke mandag formiddag til VG.  En uke etter at de omkom i en møteulykke med en kranbil på riksvei 7 mellom Nesbyen og Hønefoss i Flå i Hallingdal, ble de tre brødrene Yahya (17), Ibrahim (18) og Emad Jamal Sirwil (20) begravet.  Allerede timen før seremonien startet, var kirkegården fylt opp av unge, alvorstunge ansikter. Like før klokken 12 rullet tre biler med tre kister inn på kirkegården.  Se flere bilder fra seremonien her:  Begravet kistene selv Det var mer enn to hundre personer som møtte opp for å ta farvel med de unge guttene. Ikke alle fikk plass på seremonien, som ble holdt utendørs.  Idet de tre kistene ble senket ned på hver sin gravplass i bakken, nynnet forsamlingen en stille bønn.  Flere greide ikke å holde tårene tilbake.  Et titalls menn og unge gutter hjalp til med å grave ned kistene med bare hendene. Seremonien ble avsluttet med mer bønn og roselegging ved gravstøttene.  – Det er tre brødre. Det er ikke lett, sier imam Naesr.  Han sier han aldri kan huske en lignende ulykke som har rammet det muslimske miljøet i Norge på denne måten tidligere.  – Ingen ord er til trøst på en slik dag Brødrene var hjemmehørende i Krødsherad og Flå kommune, men hadde gjennom skole også tilknytning til Hønefoss. For seks år siden kom de til Norge som flyktninger fra Syria sammen med sine foreldre.  LES OGSÅ: Dødsulykken i Flå: − De kom fra krig, og så dør de i en ulykke Ordfører i Krødsherad kommune, Knut Martin Glesne, var til stede i begravelsen. Han forteller om vonde scener han aldri har vitnet tidligere.  – Det var sterkt å se ungdom som bærer kisten og begraver sine egne kamerater, sier Glesne til VG.  – Så var det samtidig fint å se så mange fra Krødsherad kommune, blant annet lærere og venner som hadde gått sammen med guttene, tilføyer ordføreren.  Også ordfører i Flå kommune, Merete Grandrud (Ap), sier til VG at det er en ufattelig trist dag.  – Tankene går spesielt til familie og venner. Det å følge tre unge mennesker til siste hvile, er i strid med naturloven. De hadde jo hele livet foran seg i et land med så mange muligheter, sier ordføreren.  – Ingen ord er til trøst på en slik dag for foreldre.  LES OGSÅ: Lokalmiljøet i sorg etter at tre brødre omkom: − Det blir så nært Etterforsker fortsatt Politiet etterforsker fortsatt hendelsesforløpet i forbindelse med ulykken.  Fredag bekreftet politiet at de har tatt ut en siktelse mot kranbilsjåføren. Siktelsen er tatt ut på bakgrunn av at politiet ønsker å beslaglegge førerkortet til sjåføren under etterforskningen, noe vedkommende nektet. Dermed må saken behandles i retten, og vedkommende har fått status som siktet. Politiet skal også ha tatt blodprøver av sjåføren etter ulykken, opplyser politiadvokat Andrea Finckenhagen i Sør-Øst politidistrikt til VG.  På denne strekningen skjedde ulykken:  Forrige uke sa politiet at det fremdeles er mye etterforskning som gjenstår før de kan fastslå hendelsesforløpet. Ulykkesanalysegruppen (UAG-gruppen) fra Statens vegvesen, som etterforsker alvorlige ulykker, gjorde undersøkelser på stedet samme dag. Også krimteknikere fra politiet ble tilkalt.

Farvel med brødrene fra Flå:  - I strid med naturloven