STORTINGET (VG) Stortinget er enige om å gi Ukraina 15 milliarder kroner årlig i fem år. Nå får de takk fra Kyiv.  – Du er nesten i Oslo, sier Støre til Zelenskyj på skjermen fra lagtingssalen på Stortinget. – 24. februar i fjor våknet vi til at Ukraina var under angrep. Denne morgenen er et tidsskille i Europas historie. Og det største angrepet i Europa siden andre verdenskrig, sier Støre.  – Takk, statsminister, Jonas. Jeg takker der for dine gode ord om Ukraina, og for ditt lederskap. Det gjør begge våre land sterkere. Han kaller angrepet et tidsskille, og et angrep på folkeretten, svarte Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj. Den ukrainske presidenten svarte at støtten fra Norge er historisk. – Dere hjelper med luftforsvar som beskytter våre byer fra russisk terror. – Senest i går kveld var det et luftangrep med 36 missiler, sier Zelenskyj fra Kyiv. Oppkalt etter Nansen Programmet på 75 millarder kroner er døpt «Nansen-programmet», etter den norske polfareren og diplomaten Fridtjof Nansen som utførte humanitært arbeid i Ukraina på 1920-tallet. – Ukrainerne forsvarer det som er viktigst for oss, friheten, sier Støre. – For ukrainere er denne krigen et daglig blodblad.  – For Norge er dette alvorlig. Det angår oss. Folkeretten er vår førstelinje, sier Støre i en uttalelse. Høyre-leder og tidligere statsminister Erna Solberg understreket under møtet at hjelpepakken varer over fem år. Dermed forplikter avtalen en norsk regjering, også etter neste valg. – Det er viktig med et tverrpolitisk signal fra Norge til Ukraina i dag, sier hun. Støtteprogrammet har fått navnet «Nansen-programmet for Ukraina», til minne om Fridtjof Nansens humanitære innsats i Ukraina for hundre år siden.  I tillegg til 75 milliarder over fem år til Ukraina, foreslår regjeringen et eget program for bistand til land i sør som er rammet av Ukraina-konflikten. Dette anslår regjeringen til fem milliarder kroner i år. Halvparten av dette beløpet skal gå til humanitær hjelp, og halvparten til matvarestøtte. Rødt er ikke en del av avtalen da de hadde en reservasjon mot våpenstøtte. Frp er ikke med på delen av avtalen på punktene som angår ettårig ekstrabevilgning til utviklingsland som også er rammet av krigen. — Vi synes det er paradoksalt at deler av pengene går til land som ikke har fordømt Putins krig, sier Sylvi Listhaug. – Må få hjelpen de trenger Venstre-leder Guri Melby kalte krigen «den mest dramatiske politiske katastrofen Europa har sett siden andre verdenskrig».  – Når demokratiske land må kjempe for sin frihet mot tyranner, er det i enhver liberalers ryggmargsrefleks å agere. Det har aldri vært noen tvil om at Ukraina må få den hjelpen de trenger, sier Melby. – Veien til fred går nå gjennom våpen. Frihet kan ikke måles i penger. Frihet kan ikke måles i våpenstøtte. Kampen for demokrati er avgjørende. Hver eneste krone, og hvert eneste våpen vi sender, bringer Ukraina nærmere fred og frihet for sitt eget land. Og Norge står på demokratiets side hele veien. Om det tar ett år, fem år eller ti år, vil Norge stå fast på sin forpliktelse til det ukrainske folk, sier Melby. Beskjed til Russland Støre har tidligere sagt at pakken også er en tydelig beskjed til Russland. – Dette er en beskjed til Russland om at vi står sammen med Ukraina over tid. Det er også en viktig beskjed til Moskva at Stortinget så mye som mulig står samlet bak dette, har Støre tidligere sagt til VG. Støre redegjorde om krigen i Ukraina i Stortinget sist torsdag. Der varslet han at prosessen med et flerårig program til støtte for Ukraina ville starte med et møte med partilederne i Stortinget i dag mandag: – Jeg ønsker at vi i denne saken kan samle oss på tvers av partiene, på en måte som gjenspeiler den brede støtten til Ukraina i det norske folk, sa statsministeren. Skal sikre seg mot korrupsjon – 75 milliarder er et enormt beløp til et land som er i krig

Støre før Zelenskyj-tale på Stortinget:  - For Norge er dette alvorlig


Lucas Braathen (22) letter på sløret om kjærlighetslivet, og forteller at han aldri kunne gjort det samme som landslagskompis Aleksander Aamodt Kilde og friskivennen Birk Ruud.  Braathen kjemper en kamp mot klokken for å rekke slalåmen i VM 19. februar. I starten av februar måtte han opereres for akutt blindtarmsbetennelse, og VM er derfor i fare.  Denne helgen er han i opptrening på Kvitfjell og utenom treningen kan han bekrefte at det skjer ting i kjærlighetslivet.  – Jeg er vel på spektret mellom singel og i et forhold. Så det er hyggelig det, sier Braathen til VG, uten å utdype noe mer om hvem det er snakk om.  Lagkameraten hans Aleksander Aamodt Kilde (30) og Mikaela Shiffrin (27) er superparet i alpinverden. En lignende kjærlighetshistorie er derimot ikke noe for Braathen.  – Det er absolutt ikke noe for meg. Jeg er veldig ulik. Jeg kunne ikke vært med noen fra alpinmiljøet. Det aspektet fra mitt liv må være så langt fra alpint, som jeg nerder 250 døgn i året. «Aleks» er veldig glad i det. Det klikker for meg derimot, jeg drar fra det så fort jeg kan, sier Braathen. – Jeg kan aldri si aldri, men jeg ser ikke for meg å bli sammen med en idrettsutøver. Alpint går hvert fall ikke, legger han til.  Det er ikke bare hos lagkamerater Braathen kan se romantikken blomstre. Han er også bestevenn med friskikjøreren Birk Ruud. Det har de vært i ti år. Helt siden de gikk på NTG-U, en toppidrettsrettet ungdomsskole i Bærum.  I januar bekreftet Ruud at han var i et forhold med influencer Tonje Frigstad. Før det gikk de sammen på idrettsgallaen, da var ikke sivilstatusen helt avklart.  Se intervjuet her:  – Jeg kan si én ting om min gode venn Birk. Jeg hadde aldri stilt opp på en galla med noen jeg bare «dater». Det kunne jeg aldri gjort. Men jeg hyller ham for det, sier Braathen og ler.  – Hva slags type er det du ser etter?  – Min største glede er å finne noen som lever et helt annet liv enn meg, svarer Braathen.


Den kjente TV-kommentatoren Dmitrij Gubernijev bruker Vipers russiske stjerne Anna Vjakhireva som eksempel når han gyver løs på det han mener er dobbeltmoral i norsk idrett. To meter høye Gubernijev var i mars 2022 programleder i Putins propagandashow for å markere åtteårsdagen for at Russland tok det ukrainske området Krim. Han har i mange år har vært profilert som kommentator for både skiskyting og langrenn på russisk TV. Nå er han blant dem som kritiserer norske idrettsutøvere som ikke vil ha russere tilbake i internasjonal idrett. De siste dagene har norske skiskytterprofiler blitt kraftig kritisert i Russland.  Den tidligere skiskytteren Anfisa Reztsova har kalt nordmennene for «ekle kakerlakker». Gubernijev trekker også inn at den russiske OL-vinneren i håndball, Anna Vjakhireva, som spiller for Vipers Kristiansand. – Hvorfor motsetter de seg ikke at Anna Vjakhireva spiller for det norske laget? Det er et gigantisk hykleri, mener han om at norske stemmer ikke vil ha med russere, men tillater en russisk stjerne på sitt beste lag på kvinnesiden.  – Hvis noen sier noe om Vyakhireva, vil de få kjeft med en gang, fordi håndball for kvinner i Norge er stort, og laget hennes må vinne det nasjonale mesterskapet og Champions League, sier han.  TV-personligheten sier at han «er veldig glad i Vjakhireva, vi må hylle de som inviterte henne til Norge». Guberniev sammenligner Vjakhireva som håndballspiller med posisjonen Aleksandr Ovetsjkin har i ishockey. Russeren spiller for Washington Capitals i NHL og har i en årrekke vært regnet som en av verdens beste spillere. – Absurd, sier Vipers-trener Ole Gustav Gjekstad til VG om kritikken. – Det er vanskelig å svare på det russere sier i Russland. Jeg synes det er to forskjellige ting å representere Russland som er i krig i Europa og representere et klubblag. EU godkjenner at russere jobber i utlandet, sier Gjekstad. Norges beste håndballklubb hentet sist sommer den russiske OL-vinneren til Sørlandet etter en stor prosess. – Vipers har gjort en riktig vurdering. Hun er kun en spiller på et norsk klubblag, sa Berit Lindeman, generalsekretær i Den norske Helsingforskomité til VG. Lindeman var samtidig klar på at det vil bli problematisk om Anna Vjakhireva skulle spille for det russiske landslaget. Ole Gustav Gjekstad opplyser at Vjakhireva har takket nei til en samling med Russland i begynnelsen av mars. – Hun velger å gjøre noe annet. Vi har ikke gått veldig dypt inn i den samtalen, men hun har bestemt at hun ikke skal på landslagssamling, bekrefter Gjekstad. – Situasjonen blir helt annerledes om hun representer Russland, medgir han. Anna Vjakhireva har hatt suksess som Nora Mørks erstatter i Vipers. Klubben er klar for kvartfinalen i Champions League og Vjakhireva har signert for ytterligere en sesong i Norge. Ole Gustav Gjekstad sier Vipers ikke har opplevd noen problemer med å ha en russer på laget. – Det vi ikke gjort. Det har vært veldig, veldig stille. Anna representerer ikke Russland. Hun representerer Vipers, mener treneren. De norske skiskytternes uttalelser har også tirsdag vært en stor sak i russiske media - men de har samtidig fått «konkurranse» fra Paris’ borgermester Anna Hidalgo, som har ombestemt seg og likevel mener at det vil være «uanstendig» om russiske utøvere skulle få delta i OL i hennes by neste år. Kommentarene fra russisk hold er mange:

Nytt russisk angrep:   - Gigantisk hykleri


Petter Northug (37) ble fjernet fra resultatlisten etter målpassering i søndagens langløp i Tsjekkia. – Han aksepterer det gule kortet, melder teamsjefen Kristin Tomassen til VG. – Han har et gult kort fra tidligere i sesongen, legger hun til. Ut fra reglene i langløpsserien Ski Classics gir to gule kort disk. Han ble disket for ulovlige skøytetak underveis som du kan se i videoen fra NRK over. – Northug fikk sitt andre gule kort for «technique violation» denne sesongen, noe som automatisk blir en disk, melder Sandra Åhs Nilsson fra Ski Classics til VG. Skilegenden kom i mål som nummer 23 - foran landslagsløperen Martin Løwstrøm Nyenget. Northugs navn ble senere fjernet. Petter Northug selv melder - med glimt i øyet - dette når VG spør om han er disket: – Det kan jeg aldri tenke meg. Hva skulle det i så fall være? For dårlig merittliste? Kasper Stadaas vant langløpet i tsjekkiske Jizerska og stoppet med det den svenske kanonen Emil Persson. Det er Stadaas’ tredje seier i langløpssirkuset.  Før søndagen hadde Emil Persson vunnet seks av seks langløp. Men i Tsjekkia måtte han nøye seg med 11. plass. Kasper Stadaas fikk luke på slutten og feiret seieren med å fly med armene på oppløpet. Nærmest Stadaas var Andreas Nygaard og Amund Riege, mens Karstein Johaug og Mikael Gunnulfsen havnet rett utenfor pallen. På kvinnesiden vant Magni Smedås for andre gang på rad, etter karrierens første langløpseier i Marcialonga for to uker siden. Karolina Hedenström kom på andreplass over minuttet bak. Silje Øyre Slind ble nummer tre. Emilie Fleten og Ida Dahl kom som nummer fire og fem.


Den spiondømte diplomaten er død etter et kort sykeleie. Det bekrefter familien til Aftenposten. Treholt døde i Moskva der han de siste årene hadde sitt hjem og forretningsvirksomhet. Arne Treholt etterlater seg en sønn og to barnebarn. Politikeren og diplomaten ble i 1985 dømt for spionasje til fordel for Sovjetunionen. Straffesaken mot Treholt er norgeshistoriens mest omtalte spionsak. Treholt fikk lovens strengeste straff og ble dømt til 20 års ubetinget fengsel for spionasje. Treholt var byråsjef i Utenriksdepartementet da han ble arrestert. Dette er Treholt-saken: Dømt til 20 års fengsel for spionasje – Alle vi som husker den kalde krigen, husker også Arne Treholt veldig godt. Det var oppsiktsvekkende da han en januardag i 1984 ble arrestert for spionasje. Han var en høyt betrodd embetsmann og tidligere politiker, sier VGs politiske redaktør Hanne Skartveit. Brundtland-regjeringen benådet ham i 1992. Han hadde da sonet 8,5 år av straffen. Etter det levde han som forretningsmann på Kypros og i Moskva. Han har hele tiden ment seg uskyldig dømt og flere ganger begjært straffesaken gjenopptatt, senest i 2011. – Hvis jeg hadde vært spion, ville jeg ha følt skyld. Erkjennelsen av at jeg ikke var det ga meg styrke til å slåss mot en dom jeg mener er bygd på fordommer, kald krig og subjektiv tro, uttalte Treholt til VG Helg i 2013. Les mer om Treholt-saken her. Mangeårig nær venn, komponist og forfatter Ketil Bjørnstad sier det er med stor sorg han mottok dette budskapet.  –  Arne har betydd mye som nær venn helt siden jeg ble kjent med han da rettssaken startet, sier Bjørnstad som var en mangeårig nær venn av Arne Treholt. – Han var en gave av en venn som har beriket livene til meg og min ektefelle Catharina. Han var sine venners venn, alltid opptatt av de store spørsmål, men også av oss andre og hvordan vi hadde det. – Han var en unik og sjelden personlighet, sier Bjørnstad. – Han ble spiondømt. Hvordan tror du ettermælet hans vil bli i fremtiden? – For alle oss som kjente han vil hans ettermæle være det aller beste. Jeg vil bare håpe at den norske offentligheten også vil forstå mer av hva han prøvde å gjøre og hvilken fredskjemper han var, sier Bjørnstad. Bjørnstad forteller at Treholt i det siste hadde et håp om at en ny generasjon journalister kunne gå tilbake til dommen og se den på nytt med dagens briller. – Jeg vil aldri slutte å håpe at det vil skje. Treholt bodde i Moskva da han døde.  – Den politiske situasjonen han døde fra tror jeg var en stor tragedie for ham - at det skulle bli krig. Han kjempet jo hele sitt liv mot krig, sier Bjørnstad. Lasse Qvigstad (77) var som statsadvokat hovedaktor i Treholtsaken, der Arne Treholt ble dømt til 20 års fengsel. Han jobbet nærmest kontinuerlig med saken i to år før dommen. – Det er trist når mennesker går bort. Utover det ønsker jeg ikke å kommentere Treholts bortgang. Vi har ikke hatt noen kontakt siden den saken pågikk, sier Qvigstad til VG søndag. Tidligere redaktør i Arbeiderbladet (Dagsavisen), Arne Strand (78) var medstudent, venn og journalistkollega i samme redaksjon som Treholt i yngre dager.  – Jeg husker ham veldig godt fra studentdagene, fra politikken og som journalistkollega i Arbeiderbladet. Vi hadde et vennskap helt til han ble avslørt som spion. Det kom som et sjokk, ingenting tilsa at han skulle bli spion, sier Strand til VG. Han beskriver Treholt som en dyktig mann både som studentpolitiker, journalist og som fagmann innen embetsverk og politikk. – Hvordan reagerte du som venn på at han ble avslørt som spion? – Det var helt forferdelig. Jeg kjente ham jo godt, svarer Strand. – Jeg fikk høre at han gikk bort i dag. Visste ingenting  om at han var syk. Treholt var jo en mann som la vekt på å holde seg i form med trening og en sunn livsstil, legger Strand til


Innbyggere i den amerikanske delstaten rapporterer om døde fisk og kyllinger, men myndighetene sier det er trygt å flytte tilbake.  3. februar ble flere evakuert etter at et tog med 150 vogner sporet av i den lille byen East Palestine i Ohio.  Togene sto i flammer mens voldsom svart røyk dekket himmelen. Et område på mer enn én og en halv kilometer fra ulykkesstedet ble evakuert.  Ombord i togene var farlige kjemikalier. Det kreftfremkallende stoffet vinylklorid, som brukes til å lage polyvinylklorid (PVC), som brukes i plastprodukter.  Ingen ble skadet i selve ulykken, men når vinylklorid tar fyr kan det danne det dødelige stoffet fosgen - en gass som kan gi oppkast og luftveisproblemer, og ble brukt som våpen under første verdenskrig.  – Ikke si at det er trygt Det er ennå uklart hvilke konsekvenser utslippene har hatt på miljøet og potensielt på helsen til innbyggere i området. Flere har flyttet tilbake til hjemmene sine, og har de siste dagene meldt ifra om merkelige lukter, døde fisk og kyllinger.  Derfor har de stilt spørsmål om det i det hele tatt er trygt å bo i området. Det amerikanske miljøvernbyrået har derimot slått fast at det ikke skal være none risiko å oppholde seg i nærheten av ulykkesstedet nå.  – Ikke si at det er trygt. Det er noe galt når død fisk flyter til overflaten, sier Cathey Reese til NBC News. Jenna Giannios, som også bor i området, sier til kanalen at hun har hatt en vedvarende hoste den siste uken. – De evakuerte bare 1,6 kilometer fra ulykkesstedet, jeg kan ikke forstå det. Jeg er bekymret for de langsiktige konsekvensene, sier hun. En annen kvinne, Lisa Marie Sopko, bor omtrent seks kilometer fra togvognene. Da ulykken inntraff, evakuerte hun flere av dyrene sine, inkludert en sebra, i to dager. – Vi så hvordan røyken kom nærmere oss. Det brant i øynene og jeg kjente det i ansiktet, sier hun. Fant ikke spor Det amerikanske miljøvernbyrået har siden ulykken undersøkt luftkvaliteten i området. I deres kunngjøring fra forrige uke heter det at de «ikke har oppdaget noen bekymringspunkter». De fant altså ikke spor av vinylklorid i noen av hjemmene de undersøkte, i følge uttalelsen.  De påpeker samtidig at det fremdeles er utslipp av kjemikalier fra togene, i luften, på bakken og i vannet.  Onsdag er det ventet ny informasjon fra myndighetene om ulykken.

Togulykke i USA:  - Ikke si at det er trygt


Ikke alle får bli med til finaleuken av «Farmen kjendis».  – Jeg sugde jo i å kaste øks, eller, jeg vet at jeg egentlig ikke var dårlig, fordi jeg hadde gjort det før, men det var fire år siden. Så det hadde kanskje vært en idé å øve, sier Erik Anders Sæter (26). Det er nemlig han som må forlate gården etter den siste tvekampen før finaleuken.  Ingrid Vik Lysne (31) har vært storbonde denne uken, og hun valgte Erik til å bli førstekjempe samme uken som han kom fra «Torpet» og vant «Torpet»-finalen i onsdagens episode.  – Jeg skjønner det ikke. Disse menneskene har ikke meldt seg på vanlig «Farmen», så det er ikke sånn at de dør etter å leve i 1923. Det er en betalt jobb for dem, og om man vinner «Farmen kjendis», vil man jo få bedre betalt med tanke på den bilen som er premien. Derfor syns jeg det er et veldig rart valg både konkurransemessig, men også yrkesmessig, sier Erik om at Ingrids valg falt på ham. Han mener nemlig at Trond Moi (53) er den aller største konkurrenten på gården, og at Ingrid derfor burde valgt ham. – Det ble en sjargong der inne hvor man snakket om Trond på en sånn måte at «han fortjener å vinne», «han er så flink å lage mat» og «Trond er bare best». Problemet med denne «smil og nikk til Trond»-kulturen var at ingen turte å gå hardt ut for å vinne, mener Erik. Men sånn ville ikke Erik være. Han velger derfor Trond til andrekjempe, Trond velger grenen øksekast og er soleklart bedre enn Erik – som må pakke bagen og dra hjem. – Høres ikke ut som du er helt «heia Trond»?  – Det er en grunn til at det ikke er en greie. Jeg er verdens dårligste taper. Jeg hadde vært irritert på Trond fortsatt om jeg så bare tapte kortspill mot han på loftet liksom. Men han var jævlig mye bedre enn meg på å kaste øks. Det skal han ha, sier Erik, og ler: – Nei, det var min feil at jeg tapte. Dette var ikke Eriks første møte med «Farmen», men han har aldri klart å komme seg hele veien til finaleuken. – Det er vel bare å innse at jeg ikke er ment til å vinne «Farmen», sier han. – Det har ergret meg litt den siste tiden, og åpnet noen sår.  Han utdyper: – Man har jævlig gode odds hver gang man er med på «Farmen», man har godt under 50 prosent sjanse for å bli valgt som førstekjempe, og det er ikke så mange tvekamper før finalen. Du har altså gode odds på å komme til finaleuken uansett hva du gjør. – Jeg har vært i tre tvekamper på «Farmen» som førstekjempe, og to på «Torpet», så totalt har jeg vunnet fire kamper og tapt to, og aldri kommet til finaleuken – da må man spørre seg selv om hva slags utstråling man har, sier Erik lattermildt.  Alt i alt hadde han en god opplevelse på «Farmen kjendis». – Jeg hadde det gøy med flere av dem, men man merket at de som var på «Farmen»-gården var sykt mye mer lei av å være der enn vi fra «Torpet» var. De var slitne og egentlig bare giret på å bli ferdig med det virket det som, men jeg hadde nettopp startet. Sånn sett kunne jeg fint vært der en uke til for å vinne hele dritten.


Blant visne
solsikker ligger
en enslig kropp. Den russiske
soldaten døde
under flukten. Nå hentes han ut
– av fienden.   BUHAIVKA, UKRAINA (VG) I dag er de endeløse slettene øst i Ukraina grå og hvite. Vinden er iskald. Gradestokken viser to minus. I september i fjor sto knallgule solsikker på rekke og rad her. Solen skinte fra en blå himmel. En himmel som konstant ble misfarget av røyken fra brennende militærkjøretøyer og hus.  Her var det kamper på liv og død.  Nå skal den russiske soldaten få sin grav. Ukrainske Oleksandr Lutsenko er her med sine to kolleger for å frakte den døde til likhuset i Kharkiv. Denne jobben har han hatt siden krigen brøt ut for et år siden.  400 russiske soldater har han og kollegene hentet.  Det finnes ingen eksakte tall på hvor mange soldater som har mistet livet på russisk og ukrainsk side. Myndighetene holder denne informasjonen for seg selv. Men at tallene er enorme, er det ingen tvil om. Forsvarssjef Eirik Kristoffersen uttalte til TV2 i januar i år at så mange som 180.000 russiske soldater kan være skadet eller drept, mens de ukrainske tallene sannsynligvis er over 100.000. Oleksandr Lutsenko og kollegene undersøker liket som ligger på alene på det evige jordet. Så bruker de spaden for å grave frem soldaten fra snøen og frosten. Legger han i en likpose og flytter han over på lasteplanet til pickupen deres. Dette er hverdagen for det ukrainske teamet.  For den russiske soldaten var hans siste timer så langt unna en hverdag man kan komme: I september var det russiske 11. armékorps i dette området på flukt. Ukrainske styrker var i ferd med å ta kontrollen igjen, etter en russisk okkupasjon som hadde vart i et halvt år. Kampene var intense og blodige.  Russerne ble jaget fra sin base i Balaklija. De tok med seg det de kunne og flyktet mot den ukrainske byen Kupjansk, nærmere den russiske grensen. Tilbake sto kjøretøyer i brann. Og døde soldater. Solsikkene sto i full blomst når 11. armékorps trakk seg tilbake mellom 7. og 8. september i fjor. Den døde russiske soldatens klær viser at han tilhørte denne armeen.  Hvordan havnet han da her? På et jorde helt alene? Langs veien som strekker seg snorrett gjennom det flate landskapet står rustne og ødelagte kjøretøyer. Her har mange russiske soldater endt sine dager.  Oleksandr Lutsenko tror denne mannen var hardt skadet. Og at han forsøkte å gjemme seg blant de høye og tette solsikkene. Noen må ha forsøkt å hjelpe han. For både soldatens skuddsikre vest ligger ved hans side, sammen med en annen russisk skuddsikker vest. Men det er bare ett lik. – Vi vil nok aldri sikkert få vite hva som skjedde med denne soldaten. Men siden han ligger her alene, langt unna veien, er nok sjansen stor for at han var skadet og forsøkte å gjemme seg, mener Lutsenko.  – Den andre skuddsikre vesten tyder på at noen har forsøkt å hjelpe han, men kanskje han trakk seg tilbake, sier han. Avdelingsmerket den døde soldaten har på seg, viser at han var i den syvende motoriserte infanteribrigaden. Den tilhører den russiske Østersjøflåten og holder til i Kaliningrad.  Han var stasjonert ved en marinebase, men endte sine dager nesten så langt unna havet man kan komme.  I området er det massive påminnelser om hva som skjedde disse dagene. Utbrente stridsvogner, lastebiler og bombekastere. Udetonert ammunisjon ligger strødd blant de mange vrakene. Og fortsatt kan det ligge døde soldater her.  – Vi er nesten daglig ute og leter. Blant alle disse russiske vrakene kan det ligge døde, men vi får ikke undersøkt før snøen er smeltet og stedet sjekket for udetonerte bomber og miner.  Lutsenko forteller at av de rundt 400 døde russiske soldatene de har funnet, har mange vært utstyrt med minefeller, kalt booby traps på engelsk.  – Russerne fester eksplosiver på likene


Prinsesse Märtha Louises forlovede klaget inn ukebladet til Pressens Faglige Utvalg for å ha publisert sensitive og detaljerte helseopplysninger om ham, mot hans ønske. Onsdag formiddag behandlet Pressens Faglige Utvalg klagen, som var rettet mot en artikkel Se og Hør publiserte i desember 2021, med tittelen «Durek er alvorlig syk». – Vi er fornøyd med at PFU fant ut at vi ikke hadde brutt god presseskikk, det er vi veldig stolte av, sier Se og Hør-redaktør Ulf André Andersen til VG. Han sier at han ikke er overrasket over å ha fått medhold. – I grunnen ikke. På grunn av, slik utvalget påpekte, at det er legitimt å rette søkelys mot Sjaman Dureks helsetilstand, når han har gjort dette til sin egen forretningsmodell. Redaktøren sier han synes utvalget hadde en god og fruktbar diskusjon. – Den viser at dette er et unntakstilfelle, ikke noe vi gjør til vanlig, Vi følger utvalgets argumentasjon her. – Hva betyr dette for Se og Hørs videre dekning av Verrett? – At vi kommer til å fortsette med å være kritiske til hans virksomhet. Vi kommer alltid til å følge kongefamilien tett. VG har bedt Verrett om kommentar. Advokat Kyrre Eggen, som forfattet Verretts klage til PFU, sier at han ikke har anledning til å kommentere utfallet. – Med denne kjennelsen kan jeg ikke helt forestille meg hva det nå er ved Durek vi ikke kan skrive om. For dette er jo det «helligste» ved en person, ens sykdomsforhold, Trygve Aas Olsen, fagmedarbeider ved Institutt for journalistikk. Han understreker likevel at presseetikken må vurderes i hver enkelt sak, og at man må vise at sakene har offentlighetens interesse. –  Mennesker som søker offentlighet har behov for et visst vern. Hadde det vært en politiker, influencer eller idrettsutøver som har markert seg på et helt annet område, så hadde det vært en fellelse. Helseopplysninger skal vernes, sa PFU-medlem Gunnar Kagge (fra Aftenposten) i møtet onsdag. – Men en person som til de grader eksponerer sin helse som forretningsmodell må finne seg i at det rettes et kritisk søkelys og offentliggjøres når man blir syk på den måten, fortsatte han. – Se og Hør er innenfor. Men de hadde ikke vært det om de hadde gjort det på en hvilken som helst annen person, mente Kagge. Flere av de andre PFU-medlemmene uttrykte at de syntes dette var en «vanskelig sak».  Men de var opptatt av at Verrett selv driver kommersiell virksomhet rundt helse, også overfor grupper som er en i sårbar situasjon. Et annet forhold som ble diskutert var at informasjon om Verretts egen tilstand hadde figurert i offentligheten en god stund – blant annet på en nettside for innsamling av midler til helsehjelp, publisert i 2012, som Se og Hør viser til i sitt skriftlige tilsvar på klagen. Konklusjonen var likevel klar fra PFU: Se og Hør hadde ikke brutt god presseskikk ved å omtale Verretts helsetilstand. Verrett selv mener det er legitimt å sette kritisk søkelys på hans virke, men mener at det ikke er det Se og Hør har gjort i denne saken, påpekte utvalgets leder, Anne Weider Aasen (fra TV 2). – Jeg tror jeg faller ned på at det er innenfor, sa hun. – Utvalget mener at det skal være høy terskel for publisering av private opplysninger, mente Aasen, som også ønsket avgjørelsen formulert slik at utvalget hadde «tvilt seg frem» til en avgjørelse. Utvalget var imidlertid ikke enige i dette, og flertallet ga uttrykk for at de ønsket å være tydelige i sin avgjørelse. Verretts advokat Kyrre Eggen skrev i klagen til PFU at Se og Hør har krenket både straffeloven og skadeerstatningsloven. –  Det er helt utvilsomt at Se og Hørs oppslag utgjør en eklatant krenkelse av straffeloven § 267 og skadeerstatningsloven § 3-6, het det i klagen. – For slike svært sensitive personopplysninger gjelder det nærmest som en unntaksfri regel i norsk rett at det enkelte individ har kontroll over opplysningene


Ifølge en dom fra 2019 har han ikke hatt lovlig opphold i Norge på over 20 år. Nå er han siktet for medvirkning til terror i Oslo.  Allerede på 90-tallet ble den somaliske mannen domfelt for grov kriminalitet, ifølge VGs opplysninger.  Nå er han en av fire som er pågrepet og siktet for medvirkning til terror etter at Zaniar Matapour løsnet skudd utenfor London pub i Oslo natt til 25. juni. To personer ble drept og 21 personer skadet.  Advokat Victoria Holmen representerer mannen i 40-årene, og sier det han tidligere er dømt for, ikke kan relateres til den nye siktelsen.  Mannen erkjenner ikke straffskyld og vil be om å bli løslatt når han fremstilles for varetekt.  – Han samtykker imidlertid til at fengslingsspørsmålet avgjøres som kontorforretning (dvs uten oppmøte), skriver Holmen i en SMS til VG mandag morgen.  En halv kilo heroin I 2018 ble han dømt for grov narkotikaforbrytelse av Oslo tingrett. Han anket straffeutmålingen til lagmannsretten, som forkastet anken.  Borgarting var nemlig enig i at tre år og seks måneder var riktig straff for blant annet oppbevaring av rundt 500 gram heroin, mindre mengder marihuana og hasj, heleri av litt over 40.000 kroner samt besittelse av anabole steroider. Oslo tingrett fant at pengene kom fra narkotikasalg, svart arbeid eller ulovlig pokerspill, da han er utvist fra riket og dermed ikke kan jobbe lovlig. Også i 2015 ble han dømt for narkotikalovbrudd, ifølge dommen fra Borgarting lagmansrett. Hans kriminelle fortid startet imidlertid mye tidligere. Tyverier og voldtekt I en prøving av et utvisningsvedtak fra Oslo tingrett i 2012 kommer det frem at han kom til Norge som barn på slutten av 80-tallet, sammen med sin mor og søsken. I dommen fra Oslo tingrett kommer det frem at han hadde en krevende oppvekst, og gikk både på spesialskole og bodde i fosterhjem.  På midten av 90-tallet ble han dømt til fengsel for en gjengvoldtekt, og to år senere for seks ran.  Det var på bakgrunn av hans kriminelle fortid at han ble vedtatt utvist av Utlendingsdirektoratet (UDI) i 1998. Familiemedlemmene hans er derimot i dag norske statsborgere.  – Ut fra en helhetsvurdering hvor tilknytningen til Norge ble veiet opp mot de alvorlige forbrytelsene NN. var dømt for, fant UDI at utvisning ikke ville være et uforholdsmessig tiltak verken mot NN. eller hans familie, gjengir Oslo tingrett fra UDIs vedtak. Vedtaktet ble påklaget, men mens klagen var til behandling, begikk mannen i 40-årene nye lovbrudd.  Ved årtusenskiftet ble han domfelt blant annet for grovt ran og narkotikalovbrudd, ifølge avgjørelsen fra 2012.  Også utover 2000-tallet ble han dømt flere ganger. Ifølge dommen fra Oslo tingrett i 2018 har han ikke hatt lovlig opphold i Norge siden 1998. Tre andre siktet Tidligere mandag kveld gjorde oslopolitiet flere beslag ved adressen til den siktede mannen i 30-årene som ble varetektsfengslet i fire uker samme dag.  Han skal undergis fullstendig isolasjon, og forbud mot aviser og kringkasting i to uker. I tillegg har han brev- og besøksforbud i fire uker, heter det i en kjennelse fra Oslo tingrett. Etter det VG kjenner til er mannen dømt for grovt brudd på våpenloven. Zaniar Matapour (43) ble pågrepet like etter skytingen. Han er siktet for drap, drapsforsøk og terror. På fredag siktet politiet også Arfan Bhatti (45), som er internasjonalt etterlyst. Han oppholder seg for tiden i Pakistan. Bhatti har benektet å ha noe som helst å gjøre med skytingen. Politiet har ikke vært i kontakt med Bhatti, men har kontakt med hans forsvarer Svein Holden. – Vi er forberedt på at de rettslige prosessene i Pakistan tar tid og at det i så måte er vanskelig å stadfeste når Bhatti kan bli pågrepet, skriver politiet. Politiet sier at det er en relasjon mellom Bhatti, Matapour og de to andre som er siktet.

Terrorsiktet utvist for over 20 år siden


Fornybar Norge vil ha slutt på dørsalg av strøm eller at du kan bli påprakket en strømavtale du ikke helt skjønner mens du rusler gatelangs.  Men enn så lenge gjør de ikke noe med at du kan gå inn i en butikk og spasere ut igjen med en brødrister – og en ny strømleverandør. Noen kjeder gir deg nemlig rabatt hvis du bytter strømselskap. – Det er ikke der vi hatt klagene, men dette vil bli vurdert ved neste korsvei. Det er til vurdering, sier Åslaug Haga, daglig leder i Fornybar Norge, som blant annet organiserer strømselskapene. – Noen cowboyer Stans av dør- og gatesalg gjelder kun de 24 selskapene som er med i Fornybar Norges sertifiseringsordning Trygg Strømhandel.  Dette er riktignok landets største strømselskaper som dekker 80 prosent av norske strømkunder, men de anslår samtidig at det totalt er rundt 95 selskaper som selger strøm.  – Derfor må forbrukerne forsikre seg om at selskapene inngår i Trygg Strømhandel, sier Haga til VG. – Fra hvilken dato vil dør- og gatesalg bli forbudt? – En del selskaper vil gjennomføre dette umiddelbart. Men noen har folk ansatt til å gjøre denne jobben, og det må man håndtere på ordentlig måte. I løpet av de nærmeste månedene vil dette bli gjennomført av alle. Haga vil også at det skal bli lettere for myndighetene å frata de useriøse aktørene konsesjonen for å selge strøm. – Det finnes noen useriøse strømselskaper og de er vi opptatt av at skal ut av markedet. Det er noen cowboyer som ødelegger for det store flertallet av seriøse aktører og disse svekker tilliten til hele fornybarnæringen. Sånn vil vi ikke ha det, sier Haga som 1. januar ble sjef for Fornybar Norge. Organisasjonen så dagens lys da Energi Norge og Norwea (Norsk vindkraftforening) slo seg sammen. Les også: Strømselskaper kan skylde kunder milliard-beløp Vil ha strengere krav Forbrukerrådet har tidligere gått kraftig ut og sagt at forbrukerne ikke bare føler at de blir lurt når de kjøper strøm, de blir det også. Kundenes vaktbikkje hevder at strømavtalene er gjort kompliserte med viten og vilje for å selge dyrest mulig strøm. Elklagenemnda mottok da også rekordmange klager i fjor. – Det må bli strengere krav til å få lov til å selge strøm og hvis du ikke opptrer etisk og i henhold til konsesjonen, må du miste muligheten til å selge strøm, sier Haga. Det er Reguleringsmyndigheten for energi (RME) som gir konsesjon til strømsalg mens Forbrukertilsynet fører tilsyn med at markedsføringen skjer i samsvar med markedsføringsloven og at avtalene forbrukerne må inngå ikke er ulovlige. – Har det vært for enkelt å få konsesjon? – Ja. Vi mener myndighetene må bli strengere i forhold til hvem som får konsesjon og hardere i klypa overfor de som opptrer useriøst, sier Haga. Sertifiseringsordningen Trygg strømhandel ble etablert i 2020 og per nå er 24 strømselskap med i ordningen mens to er i søkerfasen. Ordningen administreres av DNV, tidligere kjent som Det Norske Veritas. – Selskapene må oppfylle en rekke krav for å bli sertifisert. De må selvsagt følge alle lover og regler og forplikte seg til å gi korrekt informasjon om alle strømavtaler som er tilgjengelige. Det må også gå tydelig frem hvor lenge avtalene varer og hvordan man blir varslet om endringer i pris og andre betingelser. Man kan ikke misbruke kampanjetilbud til å nærmest lure folk over i dårligere kontrakter, sier Haga. Ordningen stiller også klare krav til kompetanse og opplæring.

Innfører forbud:  - Noen cowboyer som ødelegger


Slik hevngjerrige prinser skapte et levebrød for Shakespeare, er kongelig rivalisering mat for mons også i vår digitale tidsalder.  Prins Harrys selvmedlidende historiefortelling er slett ikke uten poenger. Heller ikke når han graver seg ned i sin dystopiske virkelighetsoppfatning om at mediene har skylden for alt som er vondt og vanskelig i hans verden. Men offerrollen tar overhånd, nyansene uteblir, og forgifter det som kan ha vært intensjonen bak hans rojale oppgjør med institusjonen han er født inn i og som har tildelt ham de tunge privilegiene han knuges av. Etter mange år i terapi, er han fortsatt veldig sinna. Det er ingen grunn til å betvile prinsens uttrykte savn av faren, kong Charles, og broren, kronprins William, og at han ønsker dem tilbake i livet sitt. Men Harrys metode for å oppnå en familiegjenforening er i beste fall … eh, original. Med beskyldninger om at medlemmer av kongehuset har «gått til sengs med djevelen» – som er tabloidpressen – insinuerer prinsen at hans egen familie har konspirert mot ham og hans kone, hertuginne Meghan, for å opprettholde et skurkebilde av dem – og som til syvende og siste drev hertugparet ut av landet. Samtidig trakk han tilbake påstandene om rasisme i kongefamilien. Påstander som har florert etter Oprah Winfrey-intervjuet, der Meghan Markle sa at et familiemedlem hadde uttrykt bekymring for hvilken hudfarge barnet deres ville få. På direkte spørsmål om ikke det var et utsagn som kunne forstås rasistisk, svarte Harry benektende, og insisterte at han aldri hadde ment at familien var rasister eller at han noensinne hadde fremmet slike beskyldninger. Det var noe pressen hadde funnet på. Det også. Mot bedre vitende, får man tro, sier hertugen av Sussex at deres romslige liv i California ikke finansieres av britiske skattebetalere etter at de ikke lenger er kongelige høyheter.  Ifølge BBC har prins Harry tvert imot mottatt mange millioner pund fra kongehuset, både fra faren, i morsarv og fra et fond som sies å stamme fra dronning Elizabeths mor. Midler som i stor grad er kanalisert fra fellesskapet. Prinsens motivasjon for å rakke ned på sin egen familie synes uklar. Han fremstår som en retthaversk Ibsen-skikkelse i sitt angrep på far og bror og det de står for.    Både memoar-boken «Spare» og det velvillige ITV-intervjuet med prins Harrys venn gjennom 20 år, Tom Bradby, som ble sendt på britisk fjernsyn søndag kveld, krydres av enkelte doser dumskap, grensende til idioti.    Prins Harrys insisterende utlegning av skarpe oppdrag i Afghanistan, der han deltok side om side med britiske soldater under NATO-kommando og hevder å ha drept 25 fiender, er ikke bare brudd på det som kan kalles militær kodeks. I første rekke uskrevne regler våpenbrødre imellom.  Men i dette tilfellet kan han også ha satt seg selv, sin familie og andre som deltok i samme operasjon, i en ny faresituasjon. Militante islamister som krenkes for den minste ting kan fort finne på å sette «de ansvarlige» på en eller annen forskrudd dødsliste. Offiserer med bakgrunn også fra Kosovo og Irak, var umiddelbart ute og uttrykte «stor bekymring», som oberst Richard Kemp – en av prinsens overordnede fra Afghanistan – kommenterte det overfor The Sunday Times.  Andre fremtrede militære har i sterke ordelag kritisert prinsens innrømmelser. Mest på grunn av ordvalget, at han kalte fienden «subhumane» og sammenlignet det å skyte 25 afghanere med å ta ut brikker på et sjakkbrett. Generalmajor Jonathan Shaw, tidligere øverstkommanderende for Storbritannias spesialstyrke, fordømmer Harrys kommentarer om egen innsats i Helmand-provinsen.  Oberst Tim Collins, kjent fra Irak-krigen og elitestyrken SAS, sier at prinsen har «forrådt [den militære] tilliten, på samme vis som han har forrådt sin egen familie» og kaller ham «komplett naiv». «Det finnes ingen forståelse for hva han gjør, og hva han har gjort


(Arsenal–Newcastle 0–0) Brede Hangeland brukte enorme ord om Arsenal-kaptein Martin Ødegaard (24), og toppet det hele med å omtale ham som en av de beste i verden.  Martin Ødegaard har hatt en fest av en sesong med syv mål på 15 kamper i Premier League denne sesongen, og leder laget som leder den engelske toppligaen. Men det endte målløst i kampen mellom nummer én og tre. Arsenal sløste med sjansene og hadde mange muligheter til å ta nok en seier.  – Vi følte vi dominerte, sier Arsenal-keeper Aaron Ramsdale på Viapsports sending.  Helt på tampen ble kanskje Arsenal snytt for straffe.  Fire minutter på overtid ville Arsenal ha straffe, de mente det var en hands inne i feltet, da ballen gikk i armen til Newcastles Jacob Murphy. Og bildene viste at det ikke er noen tvil om at ballen gikk i armen på forsøket fra Granit Xhaka.  Mikel Arteta var hissig på sidelinjen og ropte og skrek. Men dommer Andy Madley lot den gå.  – Hadde dommeren dømt straffe, så hadde ikke VAR gjort om på det, sier Pål André Helland i Viasport-studioet etter kampen.   Før kampen var tidligere landslagskaptein og Fulham-profil Brede Hangeland nærmest grenseløs i sin hyllest av Arsenal-kaptein Ødegaard i Viasport-studio. Nå er Hangeland en del av trenerteamet til Ståle Solbakken på landslaget.  – Nå er han en av de beste spillerne i Premier League. Han tar stadig nye steg. Han er blitt bedre til å orientere seg. Han har en silkemyk pasningsfot. Han er flink til å finne posisjoner. Han er klok. Det er fornuftige ting hele veien, sa Hangeland og ga seg ikke der:  – Han er en av de beste i verden nå. Han spiller med en selvtillit og et smil om munnen nå, som er fint å se. Det er en glede at han er norsk. – Det var en solid kamp av Arsenal, sa Hangeland i studio etter kampen.  – Arsenal var gode i dag, vi er fornøyd med ett poeng. Det var en vanskelig kamp, sier Newcastle-forsvarer Sven Boman til Viasport.  Men det ble ampert på Emirates i den engelske hovedstaden tirsdag. Det ble delt ut en rekke gule kort, ni for å være nøyaktig. Fire til Arsenal, Martin Ødegaard var én av dem, og fem til gjestene. Det var spillere som gikk i gresset etter knallharde taklinger og aktive albuer. Det var en intens forestilling.  Manchester City møter Chelsea borte i London torsdag, og kan ta innpå Arsenal etter at de bare fikk ett poeng tirsdag. Med seier torsdag vil City være fem poeng bak Arsenal.  Tidligere kamper mellom Arsenal og Newcastle tilsa at man kunne forvente målfest, 13 mål har de to lagene scoret mot hverandre på de fem siste kampene.


For andre gang på få dager har Nord-Koreas leder Kim Jong-un vist fram sin datter, denne gangen i et møte med rakettingeniører. I nordkoreanske medier omtales datteren som Kims «mest elskede» barn, noe som skaper spekulasjon om hun er hans utpekte etterfølger som allerede nå forberedes på oppgaven. Datteren er trolig Kims andre barn. Hun heter Ju-ae og er trolig ni eller ti år gammel. Hun ble først vist fram for publikum forrige helg da hun sammen med faren overvar oppskytingen av en interkontinental ballistisk rakett. Hun hadde da på seg en tykk hvit boblejakke og røde sko mens hun gikk hånd i hånd med faren forbi et enormt missil ved oppskytingsrampen for raketter ved flyplassen i Pyongyang. Gruppebilder Søndag var hun ikledd en lang svart kåpe med pelskrage da hun var med på gruppefotos sammen med faren, rakettingeniørene, teknikere, tjenestemenn og andre som er involvert i utviklingen av Hwasong-17-raketten. Det statlige nyhetsbyrået KCNA kalte henne Kims mest elskede barn og sendte samtidig ut en serie bilder av henne, arm i arm med faren. Noen av bildene viser de to midt i en rad uniformerte soldater foran en diger rakett, mens andre viser henne mens hun snakker med faren og folk jubler i bakgrunnen. Moren Ri Sol-ju var ikke med på noen av bildene. Posisjoneres som etterfølger – Dette er virkelig ganske spesielt. Bildet av Kim Ju-ae sammen med sin far mens de tiljubles av teknikere og forskere som arbeider med rakettoppskytingen, støtter ideen om at hun nå posisjoneres til å bli en potensiell etterfølger, sier Ankit Panda ved Carnegie-stiftelsen for internasjonal fred. Hun tror ikke det er tilfeldig at begge hennes første opptredener har vært i forbindelse med strategiske atomvåpen, som er Nord-Koreas viktigste forsvar. Eksperter på Nord-Korea funderer på om Kim har forbigått sin førstefødte og valgt ut Ju-ae som sin etterfølger. Sørkoreanske medier har tidligere spekulert på at Kim har tre barn, født i 2010, 2013 og 2017, og at den første er en gutt og den yngste en datter. Brudd på patriarkalsk tradisjon Det ville være et brudd med tradisjonen om datteren etterfølger faren i den mannsdominerte, patriarkalske Kim-familien. Kim er tredje generasjon i en familie som har styrt Nord-Korea i over 70 år. Faren Jong-il og bestefaren Il-sung ledet landet før Jong-un arvet makten. Dersom Ju-ae allerede er utpekt til etterfølger, betyr det ifølge analytikeren Cheong Seong-chang ved Sejong-instituttet i Sør-Korea at Kim kan ha funnet ut at sønnen ikke har lederegenskapene som kreves, og derfor ikke kan bli hans etterfølger. Uansett kom presentasjonen av datteren som en stor overraskelse på alle Nord-Korea-eksperter. Hverken Kim eller hans far ble vist fram som etterfølgere før de var voksne. Se video – de villeste mytene om Kim Jong-un:


Politimannen i 30-årene fra Nordland politidistrikt er i lagmannsretten dømt til tre års fengsel, ett år lenger enn han fikk i tingretten. Politimannen er nå dømt i Hålogaland lagmannsrett for en grovt uaktsom voldtekt, tre tilfeller av misbruk av overmaktsforhold og et tilfelle av tjenestefeil. Han må også betale erstatning på 133.000 kroner til kvinnen som ble utsatt for den grovt uaktsomme voldtekten. Politimannen i 30-årene, som er suspendert fra stillingen i Nordland politidistrikt, var tiltalt for to voldtekter og for å ha misbrukt et overmaktsforhold til å skaffe seg seksuell omgang med fem kvinner. Politimannen nektet straffskyld, men har erkjent å ha seksuell omgang med kvinnene. – Tiltalte er naturligvis skuffet over at han er domfelt. Forsvaret er uenig i resultatet, sier advokat Heidi Reisvang. I tingretten ble han dømt til to års fengsel. Spesialenheten mente mannen skulle dømmes for to tilfeller av forsettlig voldtekt, men det ene forholdet ble han frifunnet for, mens det andre ble ansett som en grovt uaktsom voldtekt. – Tiltalte er igjen frifunnet for begge de forsettlige voldtektsanklagene, og for den ene posten også for erstatningskravet. Dette underbygger at det aldri skulle vært tatt ut noen tiltale for dette i denne saken, sier forsvarer Reisvang til VG. – Spesialenhetens straffepåstand var for tingretten ni år. Lagmannsrettens dom endte i tre års fengsel, og resultatet i begge instanser underbygger at hverken tingretten eller lagmannsretten har sett saken på samme måte som Spesialenheten, sier Reisvang. – Vi skal nå gå grundig gjennom dommen for vurdering av anke til Høyesterett, sier Reisvang.


Etter en dag med angrep og strømbrudd flere steder i Ukraina møttes FNs sikkerhetsråd til et hastemøte. Ukrainas president kalte Russlands siste angrep for en åpenbar forbrytelse mot menneskeheten. Russland svarer med på skylde på Vesten.  Seks personer skal være drept og 36 såret etter omfattende angrep fra Russland onsdag.  Russiske luftangrep gikk målrettet mot kritisk infrastruktur i landet, som har ført til at de fleste i landet er uten strøm. I etterkant av angrepene ba Ukrainas president om et hastemøte i sikkerhetsrådet i FN.  Zelenskyj deltok på møte via videolink og brukte talen til å fortelle om onsdagens angrep.  Angrepet på sivil infrastruktur har som nevnt ført til at mange er uten strøm. Med kaldere vær i Ukraina vil det føre til ekstra store lidelser for ukrainerne. – Dette er en åpenbar forbrytelse mot menneskeheten, sa han.  Han ba også sikkerhetsrådet om å sende mer antiluftskyts til Ukraina.  – Vi ser at de sivile lider, så jeg ber dere om at dere gjør spesifikke grep for å beskytte menneskeheten og liv.  – Grovt brudd på folkeretten Norges representant i sikkerhetsrådet, Mona Juul, fordømte Russlands angrep og kalte det et brudd på folkeretten. – Vi er forferdet over Russlands fortsatte angrepskrig, som er et grovt brudd på folkeretten og FN-pakten, sa Juul under møte.  Onsdagens angrep viser igjen at Russland ignorerer lidelsene det påfører menneskene i Ukraina, sa Juul.  – Vi er skremt over eskaleringen og brutaliteten av de massive angrepene på sivile og sivil infrastruktur. Disse angrepene har drept mange sivile og rammet et stort antall kraftverk over hele Ukraina. Russland skylder på Vesten Den russiske FN-representanten, Vasilij Nebenzia, fikk senere ordet og gjentok beskyldninger om at Nato fører en krig mot Russland i Ukraina.  Han skylder også på Vesten for angrepene som har skjedd den siste tiden. – Vi ble tomme for missiler i mars, juli og september. De som treffer nå er rester fra ukrainsk luftforsvar. Det er vestlige våpen til Ukraina som har ført til skadene, sier han.  Ambassadøren klaget også på at Zelenskyj fikk tale over videolink, noe han mener er i strid med FN-reglene som krever personlig oppmøte i Sikkerhetsrådet.  Huitfeldt. - Må fordømmes Utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) sa i forkant av møtet at hun var bekymret over missilangrepene som rammer både sivile og sivil infrastruktur.  – Det er noe som må fordømmes, og vi har spilt en aktiv rolle for å drøfte dette i FNs sikkerhetsråd, sa utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) til VG i forkant av møtet.  Det er ikke første gang Russland har angrepet kritisk infrastruktur i landet. Konsekvensene av slike angrep er store, og det ukrainske energidepartementet opplyser om at de fleste har mistet strømmen etter de russiske angrepene. Se hele møtet i FNs sikkerhetsråd:


Ifølge spanske medier omkom den norske gutten etter et fall på fem etasjer fra et hotell i Costa Blanca i Spania. Utenriksdepartementet bekrefter at de er kjent med at en norsk borger er død i Spania.  – De pårørende er kjent med dødsfallet. Av hensyn til taushetsplikten kan vi ikke gi ytterligere detaljer i denne saken, sier seniorrådgiver Lars Gjemble til VG.  Skal ha falt fra hotell Flere britiske medier har omtalt hendelsen. En ikke-navngitt talsperson i det spanske politiet sier til blant annet Daily Mail at det er en ung gutt som har mistet livet. Han skal ifølge avisen ha falt fra et hotell i Costa Blanca søndag ettermiddag.  Han ble fraktet til sykehus med alvorlige skader, og døde senere samme kveld, ifølge spansk politi.  Politiet sier at de etterforsker hendelsen, som flere skal ha vært vitne til, men at alt tyder på at det er snakk om en ulykke.  Ifølge spanske medier skal gutten ha falt ned fem etasjer.  Sjømannskirken holder dørene åpne En representant for spansk politi sier til britiske medier at gutten ikke bodde på hotellet der hendelsen skjedde.  Den norske Sjømannskirken i Albir arbeider nå med å ivareta rammede etter dødsulykken.  – Vi har hatt kirken åpen for sørgende nå i kveld, og kommer til å åpne igjen i morgen. De som ønsker får anledning til å komme innom og tenne lys, tegne tegninger, ha noen å prate med eller bare være stille, sier Gjerulf Noddeland sjømannsprest i Costa Blanca til VG.


Russlands president bekrefter at mandagens angrep mot flere ukrainske byer var hevn for eksplosjonen på Krim-broen.  Under et møte med det russiske sikkerhetsrådet mandag kommenterer Russlands president Vladimir Putin de siste angrepene mot ukrainske byer, inkludert hovedstaden Kyiv.  – Ytterligere forsøk på å utføre terrorangrep i vårt territorium vil bli besvart, sier han. 75 missiler ble skutt opp fra Russland - 34 missiler traff ukrainsk jord. Resten ble skutt ned av luftforsvaret. Dette er det første store missilangrepet rettet mot Kyiv siden juni. Eksplosjonene ser også ut til å ha truffet nærmere selve sentrum enn tidligere. Minst elleve personer er drept og 60 er sårede, melder politiet klokken 14.34 lokal tid. Vi gjør oppmerksom på at denne saken inneholder sterke bilder. Hevn mot bro-eksplosjon Eksplosjonene skjer dagen etter at Putin anklaget Ukraina for angrepet på den symboltunge broen mellom Russland og den annekterte Krim-halvøya. Putin anklager ukrainske spesialstyrker for å stå bak eksplosjonen av broen mellom Krim-halvøya og Russland. – Det er åpenbart at Ukraina beordret, organiserte og utførte terrorangrepet som hadde til hensikt å ødelegge Russlands kritiske sivile infrastruktur, sier Putin. Mens han hevder dette var en hevnaksjon, mener ukrainsk etteretning at dette angrepet var planlagt siden 2. oktober. Også eksperter tror Ukraina står bak, og, mener dette er et komplisert ukrainsk sabotasjeaksjon dypt inne på russiskkontrollert område. Når Russland nå slo tilbake, kan det kalles en hevnaksjon, sa oberstløytnant Palle Ydstebø ved krigsskolen til VG tidligere på mandag. Putin hevder videre at Russland forhindres i å etterforske sabotasjen på Nord Stream-rørene i Østersjøen. Han påstår også at Ukraina har prøvd å sprenge gassrørledningen TurkStrea Putin sier at langdistansemissiler traff Ukrainas energi-, militær- og kommunikasjonsfasiliteter. Ukrainas statsminister Denys Sjmyhal har tidligere bekreftet at 11 infrastrukturmål ble truffet i åtte regioner i Ukraina, og har etterlatt deler av landet uten strøm, vann og varme, skriver Reuters. Samtidig viser videoer og bilder fra Kyiv at blant annet en park ved en lekeplass er truffet, og en gangbro – se video:  Angrepet traff flere ukrainske byer mandag morgen:


(Manchester City – Borussia Dortmund 2–1) Til tross for seier hjemme mot Borussia Dortmund, var City-manager Pep Guardiola langt fra fornøyd.  – Vi har blitt vant til å gjøre snuoperasjoner i det siste. Jeg liker det ikke, sier Guardiola til BT Sport etter kampen.  For tredje gang denne sesongen havnet Manchester City under. Borte mot Newcastle klarte de å redde ett poeng, mens de snudde 0–2 til 4–2 hjemme mot Crystal Palace for noen uker siden.  Onsdag snudde de 0–1 til 2–1 hjemme mot Borussia Dortmund etter to scoringer i det siste kvarteret. Sesongavslutningen som førte til ligagull forrige sesong var også av det høyst dramatiske slaget, hvor de snudde 0–2 til 3–2 hjemme mot Aston og vant Premier League med ett poengs margin.  – Vi spilte i feil gir i dag. Det var ingen aggressivitet. Vi var passive, sier Guardiola – som likevel kunne juble etter denne Haaland-perlen: Like før timen var spilt sendte Jude Bellingham Borussia Dortmund i ledelsen. Samtidig sto Guardiola klar på sidelinjen og tok grep med tre bytter: Inn med Bernardo Silva, Phil Foden og Julián Álvarez – ut med Jack Grealish, Riyad Mahrez og Ilkay Gündogan.  – Øyeblikket vi skiftet rytmen med Phil, Bernardo og Julián, så endret vi tempoet vårt og scoret to utmerkede mål, sier treneren.  På pressekonferansen etter kampen fortsatte Guardiola å være hard mot eget lag – til tross for at langskuddet fra John Stones og en akrobatisk perlescoring fra Erling Braut Haaland ga seier.  – I dag spilte vi ikke. Champions League venter ikke. Champions League tilgir ikke, sier Guardiola ifølge journalisten Tom Young. – De første årene vi var her hadde vi aldri i verden kommet tilbake. Vi hadde ikke egenskapen til å komme tilbake, sier spanjolen.  Erling Braut Haaland sier selv etter kampen at han var fornøyd med de siste «20–25–30» minuttene, og at de der viste hva de var gode.  – Det er slik vi må spille, sier Haaland til BT Sport.  Noe som fikk City-sjefen i lystigere humør var Haalands avgjørende scoring, ifølge The Athletic-journalist Sam Lee.  – Jeg husker litt min kjære venn (Zlatan) Ibrahimovic, som hadde egenskapen til å få foten høyt i været og Erling er ganske lik på den fronten. Han er elastisk, han er fleksibel og han har evnen til å treffe ballen og få den i nettet, sier Guardiola, som også trakk fram sammenligningen til Johan Cruyffs mål mot Atlético Madrid i 1973 som du kan se i videovinduet under:


Vladimir Putin trenger ryggdekning fra Kinas president Xi Jinping for å føre krigen i Ukraina. Xi har bruk for russiske naturressurser i arbeidet med å gjøre Kina til verdens mektigste nasjon. Putin satte sikkert pris på at Xi kalte Russland en stormakt på toppmøtet i Shanghai-gruppen i Samarkand. Xi beskrev også Putin som en kjær gammel venn. Men den eneste supermakten i rommet er Kina.  Russland og Kina trenger hverandre i kampen mot USA og vestlig innflytelse. Men det er Kina som utfordrer USAs ledende posisjon globalt. Og Putin trenger Kinas støtte langt mer enn Xi trenger Russland. I dag er dette blitt enda tydeligere enn før. Putins krig i Ukraina går slett ikke etter planen. Det ble tydelig i krigens første fase, og det er enda klarere i dag. Invasjonsstyrkene har lidd store nederlag. Det har Beijing selvsagt fått med seg. Det er verdt å merke seg at Putin på møtet innrømmet at Kina har «spørsmål og bekymringer». Putin har et stort forklaringsproblem. For Putin har det stor betydning at Xi sier at de to landene støtter hverandre i det som handler om deres kjerneinteresser. Putin definerer Ukraina som en kjerneinteresse, Xi oppfatter Taiwan på samme måte. President Xi sa at Kina og Russland som stormakter sammen skal bidra til stabilitet i en urolig verden. I virkeligheten gjør de begge det stikk motsatte.  Putin fører krig for å gjøre Ukraina til et lydrike. Xi truer med å innlemme Taiwan, om nødvendig med militære midler. Ukrainerne kjemper for sin uavhengighet og Taiwan vil ikke bli en del av Kina. Hva folkene mener betyr ingenting for makthaverne i Moskva og Beijing. Ukraina og Taiwan er i deres øyne brikker i et stormaktsspill. De to lederne danner en antidemokratisk allianse, i kamp mot det de beskriver som en unipolar verden der USA trekker i alle tråder.  Putin sa på møtet i Usbekistan at forsøket på å skape en unipolar verden nylig har tatt et virkelig stygg form, og at det er fullstendig uakseptabelt. Det virkelig stygge og uakseptable er Russlands krigføring i Ukraina. Kinas sabelrasling i Taiwanstredet gir også grunn til dyp bekymring. Det er de autoritære regimene som utgjør en trussel mot fred og stabilitet, både i Europa og Asia. Xi Jinpings første utenlandsreise siden pandemien gikk til Sentral-Asia og et toppmøte i Shanghai-gruppen som består av åtte land. Kina og Russland opprettet dette samarbeidsorganet i 1996, blant annet for å danne en motvekt til amerikansk og annen vestlig innflytelse i Asia. For Kina og Russland er det i årenes løp bare blitt enda viktigere å danne en felles front mot USA og de vestlige demokratiene. Kina er blitt en mye sterkere rival. Og Putin har brent alle broer til vesten da han gikk til krig i Ukraina. Demokratiene har vist sterkt samhold stilt overfor Putins aggresjon. Det er en ny forståelse for nødvendigheten av å forsvare vår frihet. Men også autoritære land styrker samarbeidet.  Verden er ikke unipolar. I stedet er det i dag en tydeligere polarisering, mellom liberale demokratier og autoritære stater. Da de to lederne møttes sist, i Beijing bare et par uker før invasjonen av Ukraina, resulterte det i et omfattende samarbeidsdokument mellom Kina og Russland. Det skulle være et partnerskap hvor det ikke var grenser for hva de kan utrette sammen. Offisielt har Kina forholdt seg nøytrale til krigen i Ukraina. Likevel har de i praksis valgt side. Xi kritiserer ikke Putin. I stedet blir det uttrykt forståelse for Russlands posisjon i Beijing. Kinesiske medier repeterer kun den russiske begrunnelse for krigen. De siste månedene har Kina økt importen av russisk olje. I oktober kommer det kinesiske kommunistpartiet til å gjenvelge Xi til en tredje femårsperiode. Han er blitt den mest allmektige leder siden Mao Zedong. Putin har styrt Russland i mer enn 20 år.  For Putin er det viktig å vise russerne at han fortsatt har venner og allierte utenfor landets grenser, til tross for krigen. Shanghai-gruppens toppmøte var en slik anledning. Gruppen består av åtte land, Kina, Russland, India, Pakistan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Kasakhstan og Usbekistan


Henrik Kristoffersen og Lucas Braathen leverte begge en god førsteomgang i slalåmrennet i sveitsiske Wengen. Den andre omgangen begynner klokken 13.15 og sendes på TV 3. Som først startene la Braathen listen med tiden 57,61 i den hardt vannende og saltede løypen i Wengen. – Det kjentes helt horribelt ut, men jeg visste at ut fra hvor tøft det var, så gjorde jeg en god jobb, sier Braathen til Viaplay. Braathens tid ble fort slått av sveitsiske Loïc Meillard, som i mål var 0,48 sekunder raskere enn nordmannen, men som ledet med mer underveis.  – Jeg kom så kronglete i gang, jeg fikk ikke pendelen til å gå ut fra start. Det er vel seks tideler på første mellomtid, det er bare helt latterlig, sier Braathen. Etter at de antatt beste har kjørt er det nettopp Meillard som leder. Like bak følger dog en nordmann. For fra startnummer seks leverte Kristoffersen solid og la seg mellom Meillard og Braathen på en annenplass. Opp til sveitseren er det 0,45 sekunder før den andre omgangen. Atle Lie McGrath som ble nummer to i Adelboden for to uker siden, kun slått av Braathen, er nummer fem etter den første omgangen. I målområdet sendte han et stikk til britene, som stakk portene i den første omgangen: – Dette var et drapsforsøk av signert av britene, så får vi norske stikke en løype hvor man ser litt bedre skikjøring, sier McGrath til Viaplay. Den norske treneren Christian Mitter skal stikke portene i den andre omgangen. For ikke bare var det seige forhold i Wengen, det var også kombinasjonene av porter som var satt.  – Forholdene holdt egentlig ganske bra for meg, det var ikke veldig oppkjørt, men løypen var ekstremt mye seigere enn jeg tror vi alle hadde forventet, forteller McGrath. Men selv med tre nordmenn topp fem var det ikke bare oppturer i Wengen søndag formiddag. Sebastian Foss-Solevåg kjørte ut og tar seg dermed ikke til finaleomgangen. – Han er i ordentlig motgang, Sebastian. Det har vært for mye av dette her, utbrøt Viaplays kommentator Andreas Toft. Av de fire rennene 31-åringen har stilt opp i denne sesongen, har han kjørt ut i tre av dem.


Svigersønnen gjorde en rekke draps-søk på Google. Likevel uttaler moren at hun ikke tror svigersønnen har skadet datteren. Ana Walshe (39) har vært savnet siden 1. januar. Ektemannen, Brian Walshe (47), er tiltalt for å ha drept henne. Til tross for at Ana ikke er funnet, mener politiet at han drepte sin kone for så å lemleste henne, og kaste kroppsdelene i ulike avfallscontainere utenfor storbyen Boston på USAs østkyst. Dette baserer de blant annet på funn av blodrester i ekteparets hjem, og ting som blodrester, håndklær, tape, hansker, baufil, øks og parets DNA i 10 søppelsekker som ble funnet i en avfallscontainer.  I tillegg kjøpte han 2. januar ting som vaskemopper, en bøtte, vernebriller, en øks, presenning og natron.  Draps-søk på Google Og ikke minst søkte han på google etter svært eksplisitt hjelp. For eksempel:  Men ifølge NBC News er Anas mor,  Milanka Ljubicic (69), fortsatt overbevist om at svigersønnen er uskyldig. Ana kommer opprinnelig fra Serbia, og moren har blitt intervjuet i sin hjemby, Beograd.   – Jeg tror at hun bare har dratt et sted, for å komme seg unna, kanskje var hun lei av alt... Det er bare det jeg tror. Jeg vet ikke sannheten om hva som skjedde, uttaler moren til NBC News. – Jeg bare håper at hun er i live. Hvor som helst, men i live. Det er mitt eneste håp.  Alltid tenkt godt om ham Moren ble konfrontert med søkene svigersønnen gjorde i tiden rundt datterens forsvinning, men sier at hun ikke greier å tro at det er sant. Hun viser til at hun aldri har opplevd svigersønnen som sint eller aggressiv.  Milanka Ljubicic forteller også at hun totalt har bodd hos datteren og ektemannen i 16 måneder, fordelt på tre ulike besøk.  – Jeg har alltid tenkt godt om ham. Han var alltid i godt humør og fortalte vitser. Han var kokken i huset og laget alltid mat til oss, sier Ljubicic til NBC News.  Moren viser også til at hun aldri hørte datteren klage på mannen.  Ifølge CNN har svigersønnen erklært seg ikke skyldig, og hans forsvarsadvokat Tracy Miner antyder at hun mener  bevisene ikke er spesielt sterke.  Skal tidligere ha truet med drap NBC News har  i en annen artikkel avslørt at Brian Walshe skal ha truet med å drepe Ana i 2014. Han ble da ikke siktet, ettersom offeret nektet å samarbeide med politiet.   Milanka Ljubicic sier hun ikke kjente til dette. Hun sier også at hun ikke kjente til at en venn av familien har omtalt Brian Walshe som sosiopat og en veldig sint og fysisk voldelig person.  Diskusjoner om bosted Moren kjente derimot til at paret nylig hadde diskusjoner om hvor det var best for barna å bo. Paret har tre barn på 2, 4 og 6 år og Ana pendlet til Washington D. C.  hvor hun jobbet i eiendomsbransjen. Der hadde de bedre bomuligheter i tillegg til at Ana i følge moren savnet barna når hun var borte på grunn av jobb.  Brian Walshe kunne imidlertid ikke flytte dit, fordi han sonet en svindeldom i hjemmet, og derfor verken kunne forlate huset i Boston eller staten Massachusetts.  Anas mor forteller også at Ana sendte henne en melding første juledag: «Mamma kan du være så snill å komme i morgen?». Ifølge NBC News svarte moren at hun ikke rakk å bli klar til å reise så snart, og at hun heller ville komme i januar og bli lenger. Hun spurte hvorfor Ana ville hun skulle komme med en gang, og forteller at datteren forklarte at det var fordi hun og mannen ikke gikk overens på grunn av uenighet om barna og bosted.  Barna er nå er ivaretatt av Massachusetts Department of Children and Families, ifølge NBC News.

Gjorde drapssøk på Google:   Overbevist om at svigersønnen er uskyldig


Åsebøen barnehage på Karmøy holder barna inne etter at det ble oppdaget et etsende stoff i en del av uteområdet. Ett barn skal ha fått påvist syreskade. Onsdag forløp barnehagedagen som normalt – helt til barnehagen i Kopervik oppdaget to flasker med et ukjent stoff og misfargede områder på et piknikbord og en vegg i barnehagens uteområde. Politistasjonssjef Frode Klausen på Karmøy politistasjon sier til VG at de har opprettet en undersøkelsessak og har sendt stoffet til analyse og gjort en åstedsundersøkelse.  – Vi har fått informasjon om at ett barn ble fraktet til sykehus etter besøk hos fastlegen, og et annet var til tilsyn hos lege. Man antar at disse barna har vært i kontakt med denne væsken, sier Klausen.  Han sier at det fortsatt er mye uavklart i saken og at de fortsatt driver innledende etterforskning.  – Men dette er en sak vi ser alvorlig på, understreker han.  Ifølge daglig leder Grete Vedøy i barnehagen er det ikke lenger mistanke om at det andre barnet skal ha blitt eksponert for stoffet, og barnet som ble sendt til sykehus er nå utskrevet. TV Haugaland omtalte saken først.  Politiet ber om tips Politiet ønsker spesielt at noen ungdommer det er gjort en vitneobservasjon av i området etter klokken 19 tirsdag kveld tar kontakt med politiet. De forsøker også å hente inn video fra området fra den kvelden.  – Alle som har gjort observasjoner i tilknytning til barnehagen ønsker vi at kontakter oss, sier han.  Holder barna inne enn så lenge Torsdag holdes barna inne helt til uteområdet og barnehagen får bistand av brannvesenet til å rengjøre området, sier Vedøy til VG. Fredag åpnes uteområdet igjen.  Vedøy sier at de også kommer også til å være observante på om barn har fått skader som misfarging, etsing eller hull på klær og sko som kan indikere at flere har vært borti stoffet. Trygghetsbrist Mange foreldre ble veldig bekymret da dette ble oppdaget onsdag, forteller Vedøy.  – Det er en forferdelig truende situasjon for foreldre og barn når sånt oppstår. – Dette er det tryggeste området ungene har foruten hos familien sin, og nå har den tryggheten fått seg en brist. Lek som det er ikke egnet noen plass – særlig ikke på et sånt område der barn er, sier hun.  Oppdaget flasker med ukjent innhold Det var barnehagen som oppdaget såret på tungen hos ett av barna, som senere på dagen ble sendt til sykehus, forteller Vedøy. – Da vi så at det hadde skjedd noe med lakken ble vi mistenksomme, og så ble de to flaskene med ukjent innhold oppdaget. Vi la vi sammen to og to og tenkte at det helt sikkert hadde en sammenheng. Senere på dagen ble det påvist en syreskade på sykehuset, ifølge henne.  – Alarmerende Barnehagelederen er også kjent med vitneobservasjoner i området. Basert på skadene som er oppdaget på bordet og veggen, ser det ut som at de har sittet rundt et piknikbord i barnehagen og holdt på med flaskene med dette stoffet, forklarer hun.  – Det er alarmerende, at ungdom kan sitte her og leke med ukjente stoffer og at små barn kan skade seg på denne måten, sier hun.  – Jeg håper virkelig at ungdommene enten ser dette eller at politiet finner dem og at det får en konsekvens, sier hun.  Tror ikke det er gjort med vilje Vedøy sier imidlertid at ingenting tyder på at noen har hatt til hensikt å skade barna.  – Vi har ingen oppfatning av at dette er gjort med vilje. Det er heller ungdoms tankeløshet. Vi føler ikke at noen har vært her fordi de vil gjøre oss vondt. Det er likevel kjempeubehagelig og en voldsomt truende situasjon, sier hun.  I løpet av sine 16 år i barnehagen, har hun aldri vært borti tilgrising med etsende stoff.  – Vi har alltid en morgenrunde på uteområdet for å plukke snus og sneiper etter at folk har vært der. Dette er første gang at det er oppdaget et etsende stoff. Det kunne gjort mye, mye mer skade


Fem år etter bruddet med Jenna Dewan (42), letter Channing Tatum (42) på sløret i bladintervju. De to Hollywood – stjernene gikk hver til sitt i 2018, 12 år etter at de ble sammen og ni år etter at de giftet seg. Tatum og Dewan rakk også å få en datter sammen, som i dag er ni år. – Vi jobbet for forholdet veldig lenge, selv om vi begge visste at vi på et vis hadde vokst fra hverandre, sier Tatum i et stort snakke ut-intervju med Vanity Fair. For forskjellige Han forklarer at han og ekskona tviholdt på en idé om hvordan «det burde være». – Selv om livet tydelig og klart viste oss at vi to var altfor forskjellige. Tatum sier at det nettopp var foreldrerollen som presset frem en beslutning. Da ble nemlig ulikhetene mellom ham og Dewan enda klarere. De skal ha vært uenige om alt fra barneoppdragelse til hvordan man ser på livet. Men separasjonen var tøff. – I begynnelsen var det veldig skummelt og skremmende. Livet ditt snur liksom rundt sin egen akse, sier «Magic Mike»-stjernen til bladet. Han beskriver hvordan det var som å se den opprinnelige livsplanen renne som sand gjennom fingrene. I dag er Tatum likevel takknemlig for erfaringen, fordi han mener det har gjort ham til et bedre menneske. – Jeg tror ikke jeg hadde jobbet med meg selv på den måten som jeg måtte for å finne ut hvor veien skulle gå videre, sier han. Filmstjernen sier at datteren er «hans beste venn», og at han etter bruddet også hadde fullt fokus på henne og deres forhold. I 2021 ga han ut en egen barnebok, med tittelen Sparkella, inspirert av nettopp datteren. Ny kjæreste I 2021 ble Tatum kjæreste med en annen skuespiller, nemlig Zoë Kravitz (34), mens hun regisserte ham i filmen «Pussy Island».  Han utdyper ikke sin nye kjærlighet i intervjuet, men sier at han ikke vet om han noensinne kommer til å gifte seg igjen. – Forhold er vanskelig for meg, selv om jeg er typisk monogam. Tatum forklarer at han ikke er redd for å ta sjanser i karrieren, men at når det gjelder hjertets affærer så er det verre. – Jeg ender opp med å prøve for hardt, mener han. Etter bruddet med Dewan hadde han også en romanse med artisten Jessie J (34). Tatum er ellers kjent fra filmer som «Dear John» og «Foxcatcher». I 2014 var han aktuell som både regissør og hovedrolleinnehaver i «Sønnen»-filmatisering.  42-åringen tok selv turen til Oslo for å møte forfatterJo Nesbø (62) da han ble koblet til filmprosjektet. Se glimt fra møtet på VGTV: I et annet møte med VG, i 2012, var Channing Tatum i så godt humør at han tilbød rumpedans i bytte mot journalistens klesplagg. Se hele seansen på VGTV: Glimt fra Channing Tatums filmroller:


Overgrepsanklagede Kevin Spacey (63) angrer på at han i 2017 sa offentlig unnskyld til Anthony Rapp (50). Hollywood-veteranen Kevin Spacey kjemper i disse dager i retten i New York mot beskyldninger fra skuespiller Antony Rapp. Rapp krever over 420 millioner kroner i erstatning fra Spacey.  Allerede i 2017 fremsatte Rapp påstander om at han som 14-åring var blitt seksuelt krenket av Spacey. Den gangen valgte Spacey å gå offentlig ut og kommentere følgende: – Helt ærlig husker jeg ikke hendelsen, men hvis jeg gjorde det han beskriver, skylder jeg ham en oppriktig unnskyldning for det som ville ha vært svært upassende, beruset atferd. Jeg er lei meg for følelsene han beskriver at han har hatt med seg alle disse årene. Det angrer han på nå. I retten mandag skal Spacey ha vært tydelig preget.  Tok til tårene Ifølge Variety brast Spacey i gråt da han forklarte at han angivelig ble overtalt av sin agent til å beklage offentlig. – Jeg ble oppfordret til å si unnskyld, og jeg har lært en lekse – og den er at man aldri skal si unnskyld for noe man ikke har gjort. Jeg angrer på hele uttalelsen, sa Spacey. – Men det er min skyld, for det var jeg som sa det. Jeg tok skikkelig feil. Det var veldig uheldig, og jeg er veldig lei meg for det. Og nå må jeg stå til ansvar for det, sa han om den gamle beklagelsen. Også Business Insider og andre medier skriver at Spacey tok til tårene i rettssalen da han snakket om den gamle beklagelsen, som kom i samme vending som filmstjernen sto åpent frem som homofil. Oscar-belønnede Spacey, kjent for filmer som «American beauty» og «L.A. Confidential», forklarte i retten at han skal ha blitt overbevist om å si unnskyld «for på den måten å avverge en krise» og for å unngå å bli oppfattet som en som «klandret et offer». Spacey forklarte også detaljert om familieforhold som gjorde at han hadde ventet så lenge med å stå frem med legningen sin. Dette er anklagene Rapp, mest kjent for sin rolle i «Star Trek: Discovery» fra 2017, hevder at Spacey forgrep seg på ham i 1986, da Rapp altså var 14 år. De jobbet da begge på Broadway i New York, og Spacey skal ha invitert Rapp med til en fest i sin leilighet. Rapp har i retten vitnet om at Spacey etter at alle gjestene hadde gått, klådde på ham, og at Spacey deretter plasserte ham på en seng og la seg over ham. Peter Saghir, advokat for Rapp, har vist frem bilde i retten av hvordan Rapp så ut den gangen. – Det som skjedde med Anthony, skulle aldri skjedd. Hendelsen involverer en 14 år gammel gutt og en mann på 26, sa Saghir i forrige uke. – Spacey gjorde seksuelle fremstøt overfor 14 år gamle Anthony for å tilfredsstille sine egne lyster, la han til. Spacey innrømmet at han kjente Rapp, men nektet for at den aktuelle hendelsen har funnet sted. Dommer i saken, Lewis A. Kaplan, avviste mandag den delen av Rapps påstander som går på emosjonell belastning. Det er to år siden Rapp gikk til sivilt søksmål mot Spacey. Da hadde overgrepsanklagene mot den før så berømte filmstjernen for lengst skapt overskrifter i kjølvannet av MeToo-bevegelsen. Det har stormet rundt Oscar-belønnede Spacey de siste årene., og han har vært ut og inn av retten. 63-åringen ble i august dømt til å betale over 300 millioner kroner i erstatning til «House of Cards»-produksjonsselskapet MRC for angivelige seksuelle overgrep bak kulissene til Netflix-dramaet. Spacey er i tillegg tiltalt for fire overgrep mot tre menn i perioden 2005 til 2013. Selv har han nektet skyld. Denne rettssaken er berammet til juni neste år. Tilbakeblikk til 2014, da Spacey var vert for Nobelkonserten i Oslo:


Norsk gass har aldri
vært viktigere
– og mer utsatt.  Er det mulig å sikre
Norges mest
sårbare punkter
mot Putin? Nei, mener disse
sikkerhetsekspertene.       Ulovlige droner som flyr over flyplasser og olje- og gassinstallasjoner har preget nyhetsbildet de siste ukene.  Krigen i Ukraina har «rykket nærmere Norge», har statsminister Jonas Gahr Støre slått fast.  Beredskapen ved Norges «nasjonalskatter» er høynet. Heimevernet ble utplassert på plattformer og anlegg etter at en av de viktigste gassrørledningene i Europa ble rammet av et sabotasjeangrep i slutten av september.  Men er det nok? Hva er egentlig Norges mest utsatte infrastruktur, akkurat nå, og hvilke trusler kan vi stå overfor? Fire eksperter på beredskap og sikkerhet deler sine analyser om hva som står på spill.  «Umulig» – Det vil være umulig å helgardere oss fullstendig mot Putins gråsonekrigføring.  Det sier Ina Holst-Pedersen Kvam, forsker ved Forsvarets høgskole Sjøkrigsskolen. Med «gråsonekrig» mener hun Russlands hybride krigføring, der også ukonvensjonelle metoder tas i bruk:  Alt dette er populære midler i Russlands verktøyboks. Og Norge er et av de fremste målene for dem alle, ifølge Kvam.  – Putin forsøker å destabilisere Europa via stadig mer intens og aggressiv virkemiddelbruk. Mesteparten av denne vendes nå mot Norge, sier hun til VG. Målet er ifølge Kvam å slå såpass dype sprekker i solidariteten med Ukraina at den ukrainske presidenten tvinges til forhandlingsbordet. På den måten kan Putin avslutte krigen uten totalt å tape ansikt. Etterretningssjefen: Dette er truslene mot Norge Sprer frykt – Nå er vi i en konflikt med Russland og må forberede oss på at eventuelle angrep og sabotasje skjer i gråsonen og over et bredt spektrum, sier Karen-Anna Eggen, forsker ved Institutt for forsvarsstudier (IFS), til VG. Vi kan forvente at angrepene er tildekket, og at det vil være krevende – om ikke umulig – å bevise hvem som sto bak, mener forskeren. På den måten vil Russland kunne fortsette å spre frykt, uten å utløse en krig med Nato.  Justisminister Emilie Enger Mehl (Sp) har ikke besvart VGs spørsmål om denne saken.   Hun har tidligere forklart at regjeringen styrker beredskapen på alle samfunnsområder. – Selv om det dukker opp mange urovekkende hendelser, har vi et godt overblikk, sa Mehl til VG i midten av oktober.  Men folk flest bør også ta grep, mener forskeren Eggen: – Alle bør være mer årvåkne. Vi trenger ikke endevende livene våre, slik som ukrainerne må, men vi kan alle bli mer årvåkne. Da Russland kuttet gassen til Europa, ble Norge plutselig kontinentets største gassleverandør. I samme øyeblikk ble vi også mer utsatt. Selv om sikkerheten er økt, er vi ikke fullstendig beskyttet mot angrep. Det mener samtlige sikkerhetseksperter VG har intervjuet i denne saken. – Jeg tror aldri det vil være mulig å beskytte infrastrukturen vår helt. Særlig infrastruktur på havbunnen er veldig vanskelig å sikre, sier Eggen.  Forsvarssjef Eirik Kristoffersen: – Russerne må ikke undervurderes Kvam ved Sjøkrigsskolen oppsummerer det slik: – Det er for mange sårbare punkter i Norge, og for mange måter å skade disse på, til at politiet, Forsvaret og Heimevernet kan klare å sikre dem alle samtidig mot enhver type angrep. Olje og gass – Olje og gassinstallasjoner i Nordsjøen, med leveranser til kontinentet, er kanskje den viktigste infrastrukturen i Europa akkurat nå.  Det sier en av Norges fremste terroreksperter, Anders Romarheim, leder for Senter for internasjonal sikkerhet ved Institutt for forsvarsstudier ved Forsvarets høgskole. I forrige uke ble det kjent at Nato dobler sin undervanns-overvåkning som et svar på sabotasjen på gassrørledningene Nord Stream. Over 30 marinefartøyer fra Nato-land patruljerer nå i Nordsjøen og i Østersjøen


(Inter – Viktoria Plzen 4–0, Barcelona – Bayern München 0–3) Barcelona er ute av Champions League allerede i gruppespillet – og får klar beskjed av Real Madrid-supporter Magnus Carlsen. Midt mellom to partier i det pågående VM i Fischersjakk på Island, tok han seg tid til å håne den spanske storklubben: – Godt at Inter-kampen ikke er jevn, så jeg kan fokusere på sjakk og Barcelona på Europa League, skriver Magnus Carlsen på Twitter. Det skrev han på stillingen 2–0 til Inter over Viktoria Plzen. Barcelona var avhengig av at den italienske storklubben avga poeng i den kampen for at spanjolene skulle ha noe håp om avansement fra gruppen. Inter scoret to ganger til etter tweeten til Carlsen, og slår med det følge med Bayern München fra gruppe C, og senere på kvelden fikk Barcelona enda en smell: Hjemmekampen mot Bayern München endte med et ydmykende 0–3-tap. Barcelona-manager Xavi erkjente at det hadde innvirkning på mannskapet at de allerede var ute før storkampen mot Bayern München. – I dag konkurrerte vi ikke. Vi nådde ikke deres nivå. De var veldig gode, mye bedre enn oss med mer intensitet. Jeg er sikker på at elimineringen før kampen påvirket oss psykisk. Det er jeg sikker på, sier Xavi ifølge den spanske storavisen Marca. Barcelona må ta turen til Europa League på nyåret. Med det gjentar nedturen seg fra forrige sesong, da den spanske storklubben ble slått ut av gruppespillet i Champions League for første gang på 21 år. Gruppespillet denne sesongen startet imidlertid på strålende vis for Barcelona, da det ble 5–1-seier over Viktoria Plzen i første kamp. Det var Robert Lewandowskis første Champions League-kamp for klubben, og den polske spissen satte standaren med hat trick. I de to påfølgende kampene gikk derimot både Lewandowski og resten av Barcelona-spillerne målløse av banen. Først ble det 0–2-tap borte mot Bayern München, før Inter vant 1–0 i Milano. Sistnevnte sørget for at Barcelona hadde kniven på strupen før hjemmekampen mot Inter for to uker siden, men etter en kaotisk og målrik avslutning på kampen endte det 3–3 på Camp Nou. Da skilte det tre poeng mellom Inter og Barcelona, men førstnevnte hadde sikret seg overtaket i innbyrdes oppgjør – som teller før målforskjell ved poenglikhet i Champions League-gruppespillet. For Inter ville seier hjemme mot tsjekkiske Victoria Plzen sikre avansementet, og med to raske scoringer fra Henrikh Mkhitarjan og Edin Džeko like før pause så det mørkt ut for Barcelona. I den andre omgangen ble Džeko tomålsscorer, før Romelu Lukaku fastsatte resultatet til 4–0 like før slutt. En snau halvtime etter kampslutt i Milano startet gigantoppgjøret på Spanias østkyst, der Sadio Mané og Eric Maxim Choupo-Moting ga Bayern München 2–0-ledelse før pause. Seks minutter på overtid satte scoret Benjamin Pavard kveldens siste. – Jeg forstår at folk på utsiden kan snakke om fiasko, men fra innsiden har vi en annen analyse. Det er en grusom måte å gå ut av konkurransen på, men hvis vi analyserer de andre kampene, synes jeg vi fortjener mer, sier Xavi.


Den russiske OL-vinneren i skiskyting Olga Zaitseva (44) sier at hun er klar til å dra i krigen, fordi skiskyttere «vet hvordan vi skal skyte». Det er til avisen Izvestija at den tidligere skiskytterstjernen kommer med sine uttalelser. Bakgrunnen er at president Vladimir Putin den 21. september beordret mobilisering. Det har blitt hyppig diskutert i russiske sportsmedia den siste måneden om også idrettsutøvere bør dra for å krige i Ukraina - eller om de skal unntas fra mobiliseringen. Den tidligere fotballprofilen Dinijar Biljaletdinov og bandylegenden Ivan Maksimov er blant dem som er blitt innkalt. En rekke russiske topputøvere er offiserer i hæren eller nasjonalgarden. Flere av de beste skiløperne, blant dem Sergej Ustjugov og Aleksandr Bolsjunov, tilhører  nasjonalgarden, som er Putins «personlige» hær. Bolsjunov ble forfremmet til kaptein etter OL-seier sist vinter. På spørsmål fra Izvestija om mobiliseringen bør gjelde utøvere som er tilknyttet for eksempel CSKA (hærens idrettsklubb) eller Dinamo (innenriksdepartements/FSBs klubb), svarer Olga Zaitseva: – Jeg vil ikke snakke for hardt ... Men min første tanke: Å ringe alle. Selv er jeg klar til å dra. Fordi vi vet hvordan vi skal skyte. Forsvarsminister Sergej Sjojgu har sagt at 300.000 soldater skal mobiliseres. – Vi er forpliktet til å betale tilbake gjelden vår til fedrelandet, men ... Det er mange «men» her. Det er barn, det er foreldre... Hver person tar sitt eget valg. Gjemme seg? Jeg ville ikke gjemme meg. Men dette er min personlige mening, fortsetter Zaitseva, som har OL-gull i stafett både fra 2006 og 2010. Avisen antyder at det er lite sannsynlig at Zaitseva selv blir innkalt, etter som hun er kvinne. Som kvinne, hvis anken berører deg, blir det nok det siste. – Men jeg er i uniform. Jeg er major i reservestyrkene. Selv om det selvfølgelig er fagfolk, de som har tjenestegjort i hæren, som bør innkalles først. – Hvis det blir full mobilisering, så drar vi alle sammen, sier Olga Zaitseva. Ivar Dale, seniorrådgiver ved Den norske Helsingforskomité med mastergrad i russisk: – Jeg synes Zajtsevas uttalelser vitner om mangel på forståelse for alvorlighetsgraden i de krigsforbrytelser som russiske soldater gjør seg skyld i i Ukraina. Det er trist å høre at hun ville meldt seg frivillig til å skyte og drepe uskyldige mennesker i sitt naboland, sier Dale til VG. – Hun burde heller brukt sine talenter til å skape oppmerksomhet rundt de følger denne krigen kommer til å for ledelsen i Russland. For eksempel kunne hun gått på ski fra Kreml til Den internasjonale straffedomstolen i Haag. Det er omtrent 2500 kilometer. Olga Zaitseva støtter fullt ut Putins politikk om å erobre Ukraina: – Jeg støtter landet mitt, presidenten vår, sier hun og mener det er en «verdensomspennende mediekampanje» mot Russland. – La oss vente til alt roer seg der, freden kommer og folket kan leve i fred, sier den tidligere skiskytterprofilen når hun blir konfrontert med annekteringen av fire regioner av Ukraina, sier hun til Izvestija. – De (idrettsutøverne i disse fire regionene) er alle våre. Og vi vil jobbe med dem, som med Krim etter 2014, sier Olga Zaitseva. Krim ble annektert av Russland i 2014. Zaitseva går imidlertid lenger i propagandaintervjuet og støtter Putins politikk om å erobre Ukraina: «Å annektere flere ukrainske regioner vil tillate oss å utvikle oss. Så snart freden kommer tilbake, vil vi jobbe som vi gjorde på Krim og vi vil ha flere idrettsutøvere i troppen vår. For meg er det ingen tvil, jeg vil fortsette å støtte Putin.


PHOENIX (VG) I Arizona kan noen av Trumps mest lojale kandidater vinne avgjørende posisjoner i dag. Spørsmålet er om de kommer til å finne seg i å tape. – Vi må komme oss ut og stemme, folkens! Republikanernes guvernørkandidat i Arizona, Kari Lake, er i ferd med å runde av sin tale til et par hundre overgitte støttespillere. I dag er det mellomvalg i USA. Flertallet i Kongressen skal avgjøres, sammen med hvem som skal være guvernør – øverste sjef – i en rekke stater. – Jeg kan ikke gå ut og stemme for deg. Jeg antar at det er det demokratene gjør, fortsetter det tidligere nyhetsankeret. Det høres ut som en vits. Men det hun sier føyer seg inn i rekken av utsagn fra Lake som angriper tilliten til USAs demokrati – ved å hevde at motparten «stjeler» valg. I få stater står mer på spill i årets mellomvalg enn her i Arizona, som siden valget i 2020 har blitt ekspresident Donald Trumps kanskje viktigste maktbase. Og nå tyder alt på at han vil varsle sitt neste presidentkandidatur neste uke.  Mulig visepresident På overflaten handler mellomvalget i Arizona i hovedsak om hvem som skal bli guvernør og hvem som skal representere delstaten i Senatet. Begge deler kan imidlertid få store konsekvenser for: Ikke minst: Med over 370 republikanere som har sådd tvil om 2020-valget som kandidater ved årets mellomvalg, står nervene nå i spenn blant amerikanere om de kommer til å akseptere eventuelle egne valgtap. – Jeg kommer til å vinne valget, og jeg vil akseptere et slikt resultat, sa Lake til CNN nylig.  – Skremmende – Alt er blitt så ekstremt nå, sukker Donna Harrison (66). Harrison er ute med valgkampmateriell for å få velgere til å stemme på demokrater i Arizona – dagen før dagen. Det har hun gjort siden 2008 og Barack Obamas første presidentkampanje, men siden den gang har hun blitt mer og mer nervøs for hva som venter når hun banker på en dør.  Dagen før hun tar med VG ut, forteller hun at en mann begynte å kjefte på henne så fort hun hadde parkert bilen sin.  «Ikke fortell meg hvordan jeg skal stemme!», ropte han, før han i bil fulgte etter Harrison på motorveien, forteller hun. Derfor har Harrison nå kjøpt en pepperspray – for føle seg tryggere mens hun «redder demokratiet». – Jeg er veldig bekymret. De sier at de ikke kommer til å akseptere valgresultater. Blir de valgt kommer de til å endre resultater til det de selv vil, sier Harrison. Senatskandidat Blake Masters har, som Lake, hevdet at Trump vant i 2020, før han har forsøkt å moderere seg de siste ukene.  – Vi har aldri vært i en sånn situasjon før i USA. Det er skremmende, sier Harrison. Bevæpnet overvåkning av velgere Noe annet velgere i Arizona har funnet skremmende er bevæpnede personer fra grupperingen Clean Elections USA. De hevder de bare vil overvåke «postkassene» folk kan bruke til å forhåndsstemme, i frykt for svindel og juks. I tillegg har de tatt bilder av velgere og i noen tilfeller lagt dem ut på internett, skriver The New York Times.  En dommer grep til slutt inn mot aktiviteten.  På gressplenen utenfor Arizona sin delstatsforsamling i Phoenix, får VG klemt inn et spørsmål om dette under pressekonferansen til demokrat og senator Mark Kelly – som altså er på valg i dag. – Vi har hatt noen tilfeller som ser ut som trusler mot velgere. For dem som vil følge med på at andre avlegger sin stemme, så vil jeg si at det er greit så lenge man følger reglene, men å skremme velgere er bare galt og det er udemokratisk, svarer han.  – Sugd inn i en kult Republikaneren Andy Kunasek stemte på Trump i både 2016 og 2020. – Aldri igjen. I ettertid er Trump den mest uamerikanske presidenten vi noen gang har hatt, sier han til VG. Kunasek var i 20 år valgt inn som medlem av Maricopa County Board of Supervisors, som er det øverste folkevalgte organet til Arizonas største kommune.  Nå går han offentlig ut og støtter demokrater før valget.  Kunasek har lite til overs for republikanere øverst listene, som Kari Lake og senatskandidat Blake Masters. – Å se hva dette er blitt, er bare skremmende

Mellomvalg i USA:  - Alt er blitt så ekstremt


Justisministeren bidrar til å skape usikkerhet om reglene som førte til at varsleren Øyvind Tenold ble sagt opp, mener leder av justiskomiteen på Stortinget, Per-Willy Amundsen.  – Det er urovekkende at justisministeren ikke ser ut til å ta ledelsesansvar i saker som stiller politiet i et dårlig lys og selv bidrar til å skape usikkerhet, sier Amundsen. I en rekke artikler har VG fortalt hvordan Øyvind Tenold ble sagt opp fra stillingen som leder for Politiets sikkerhetstjeneste (PST) i Vest politidistrikt – etter å ha varslet på flere av Norges mektigste politiledere. Da Tenold skulle tilbake på jobb i 2019, etter ett års permisjon, fikk han beskjed om at han måtte autoriseres to ganger for å få tilgang til de hemmelige PST-dokumentene: Først av politimesteren. Så av sjefen for PST. Tenold mener kravet ble konstruert for å kvitte seg med ham. Onsdag fortalte justisminister Mehl Stortinget at kravet om dobbel autorisering er lov. I dag kan VG avdekke at tre dokumenter fra hennes eget departement forteller det stikk motsatte: Kun politimesteren skal autorisere lokalt ansatte i PST. Samtlige dokumenter er utarbeidet etter at PST mener kravet om dobbel autorisasjon ble innført: – Slik denne saken har utviklet seg, med den informasjonen VG har frembrakt, blir Øyvind Tenolds fremstilling av saken bare mer og mer troverdig, sier Per-Willy Amundsen. Han kaller det oppsiktsvekkende at Emilie Enger Mehl legger til grunn en oppfatning av sikkerhetslovens regler om autorisasjon, uten å informere om at departementet tidligere har ment det motsatte. – I tillegg hersker det tvil om når kravet om dobbel autorisasjon skal ha blitt innført, ulike årstall har blitt referert. Da fremstår det ikke direkte tillitvekkende at justisministeren overfor Stortinget kommer opp med et helt nytt tidspunkt basert på et dokument som er unntatt offentlighet, sier Amundsen.  Bidrar til mer forvirring Både Carl I. Hagen (Frp) fra Stortingets kontrollkomité og Ingvild Wetrhus Thorsvik (V) i justiskomiteen har sendt skriftlige spørsmål til Mehl. Onsdag fikk Thorsvik svar om at kravet om dobbel autorisering er lovlig. Mehl svarer ikke på spørsmålet om når kravet ble innført, men henviser til interne dokumenter i PST som beskriver at denne praksisen har vært gjeldende «over tid» – fra og med 2017. Også justispolitiker Thorsvik (V) kaller innholdet i dokumentene fra Justisdepartementet for oppsiktsvekkende. – Mehl har sagt at kravet eksisterer, men hennes eget departement forteller at kravet ikke eksisterer. Det henger ikke på greip, sier Thorsvik. Hun mener justisministeren nå bidrar til å skape mer forvirring. – Hun gir inntrykk av at hun ikke ønsker å rydde opp og skape klarhet. Det burde være i hennes interesse, for noe annet kan føre til mistillit i befolkningen, sier Thorsvik. Misforstår loven En av Norges fremste eksperter på sikkerhetsloven, Carsten Rapp, har uttalt til VG at en autorisasjon fra PST er i strid med sikkerhetslovens intensjoner. Flere ganger har justisministeren endret svar om hvorvidt kravet er lovlig, og når det ble innført. Politiets sikkerhetstjeneste har ikke ønsket å besvare spørsmålet. Det har heller ikke Politidirektør Benedicte Bjørnland som var sjef for PST i både 2017, 2018 og frem til våren 2019. – Jeg forstår ikke hvorfor ingen spør Bjørnland om hun innførte dette kravet, sier Øyvind Tenold. – Hvis hun ikke kan vise frem dokumentasjon, er oppsigelsen min tuftet på luft. Carl I. Hagen sier til VG han fornemmer at stillingskravet som ble rettet til Øyvind Tenold, skyldes at et ønske om å få ham fjernet fra jobben. – Jeg kommer til å sende Mehl et nytt skriftlig spørsmål: Hvor mange lokale PST-tjenestemenn er autorisert av både politimesteren og PST? Per-Willy Amundsen reagerer på at justisministeren og departementet henviser til Politiets sikkerhetstjeneste – uten å gi klare svare selv. – Det er uforståelig at justisminister Mehl ikke griper inn og instruerer eget departement og underliggende etater


Russland hevder britiske spesialister hjalp Ukraina i et angrep mot Svartehavsflåten lørdag. Samtidig beskylder de Storbritannia for å stå bak Nord Stream-sabotasjen i september. Den russiske marinen sier de lørdag morgen avverget et droneangrep i Sevastopol-bukten på den annekterte Krim-halvøya, ifølge russiskstøttede guvernøren Mikhail Razvozjajev. Sevastopol er hjemmehavnen til Russlands svartehavsflåte. – Skip fra Svartehavsflåten har stanset en UVA (ubemannet luftfartøy) i Sevastopol-bukten. Ingen anlegg i byen er truffet. Situasjonen er under kontroll, skriver Razvozjajev på Telegram. Nå slår Det britiske forsvaret tilbake. – For å skjule sin katastrofale håndtering av den illegale invasjonen av Ukraina, tyr det russiske forsvarsdepartementet til falske påstander av episk dimensjoner. Denne oppdiktede historien sier mer om hva som foregår i den russiske regjeringen enn den gjør om Vesten, heter det fra Det britiske forsvarsdepartementet i en Twitter-melding.  Ifølge guvernøren skal angrepene ha startet litt før klokken fem i natt og pågått i flere timer. Myndighetene i Sevastopol sier at havnen er midlertidig stengt for båter og ferjer. – Alle dronene er skutt ned, sier Razvozjajev. Forsvarsdepartementet bekrefter at sjøminesveiperen i Svartehavsflåten fikk mindre skader i angrepet. Flere videoer og bilder sirkulerer i både russiske og ukrainske telegram-kanaler, og skal vise eksplosjoner og røyk i Sevastapol. VG har stedsverifisert en video og et bilde, men kan foreløpig ikke si med sikkerhet når de er tatt. Anklager Storbritannia I en orientering på Telegram hevder det russiske forsvarsdepartementet  at britiske spesialister ledet forberedelsene til angrepet.  Men ikke nok med det:  Det russiske forsvarsdepartementet anklager samtidig den britiske marinen for å stå bak sabotasjen pågassrørledningene Nord Stream i september. De fremlegger ingen bevis for anklagene. – Ifølge tilgjengelig informasjon deltok representanter for den britiske marinen i planleggingen og gjennomføringen av terrorangrepet i Østersjen 26. september, skriver departementet i en orientering på Telegram. Rådgiver i Ukrainas innenriksdepartement Anton Gerasjenko skriver på Telegram at eksplosjonene er et resultat av uforsiktig håndtering av eksplosiver.  – Russerne er så sjokkerte at de fortsatt ikke vet hvorda de skal rapportere dette til Putin, skriver han. Totalt deltok 16 droner i det ukrainske angrepet - i tillegg til 7 sjødroner, 9 luftdroner til, ifølge RIA.

Kraftige russiske beskyldninger mot britene


P4s musikksjef ble 49 år gammel. Kollegaer er i sorg.  Radiokanalen bekrefter bortgangen i en melding under tittelen «En radiostjerne har sluknet». – Even Rognlien har forlatt oss. Even døde etter kort tids sykeleie på Akershus Universitetssykehus 31. oktober, 49 år gammel, skriver P4-sjef Kenneth Andresen i et minneord. Han skriver videre at kollegene i P4 er stolte og takknemlige over å ha hatt Rognlien som kollega.  – Han etterlater seg betydelige spor hos radiolytterne og hos alle sine kolleger i P4-gruppen. Even vil bli dypt savnet, og våre varmeste tanker går til hans nærmeste familie, som ber om ro i sorgen, skriver Andresen. Even Rognlien var en av de aller første som ble ansatt i det som etter hvert skulle bli P4. Han ble ansatt som musikkassistent i 1993, mens P4 bare var et prosjekt under oppbygging. Til tross for ung alder kom han til den nye riksradioen med mange års erfaring fra lokalradio. Rognlien jobbet først som programleder og senere som sjef  i P4. P4-kollega gjennom nesten 30 år, Michael Andreassen, sier til VG at han og kollegaene er i sjokk etter å ha fått den triste nyheten. – Vi visste han var syk, men ikke at det var så alvorlig. Jeg har jobbet med Even i 26 år. Plutselig er han borte, det har ikke helt gått opp for meg ennå. Det er  ufattelig, ufattelig trist, og et stort tap, sier Andreassen. – Vi i P4 er som en liten familie som er glade i hverandre, og vi har det vondt nå. Vi får ta vare på hverandre så godt vi kan fremover og komme oss gjennom dette sammen. Og så tenker vi veldig på familien hans som har mistet en sønn, en kjæreste og en pappa. Det er bare forferdelig trist, sier Andreassen.  Han trekker frem at Even Rognlien var en fantastisk programleder og samtalepartner. – Han var perfeksjonist og lagde noen radioverk som var håndverksmessig fantastiske. Og selv om han hadde holdt på med dette lenge, hadde han fortsatt gløden. Han var et stort forbilde for oss alle sammen. Jeg kommer også til å savne alle de fine samtalene vi hadde om alt fra makroøkonimi til livet og de nære ting.  I 2020 ble Rognlien kåret til årets programleder i sjangeren musikkdrevet radio. Han har vært programleder for flere av de mest kjente programmene i P4. – En kjent og kjær stemme for radiolyttere gjennom snart 30 år har stilnet. Even var en radiomann til fingerspissene. Han kunne holde de lengste og mest engasjerte innleggene om overganger og om det å få det til «å sitte tett». Han var en perfeksjonist, og ingen var større kritiker til Even enn Even selv. Det å se ham briljere ved miksebordet var som å se en konsertpianist gyve løs på Rakhmaninovs tredje. Det var virtuositet, skriver Andresen videre. I 2004 ble Rognlien kåret til årets programleder for – P4 – programmet «Hit40». Juryen mente blant annet dette om Rognlien:  «Profesjonell til fingerspissene.....holder sendingen sammen i et høyt tempo ...» De siste årene var Rognlien musikksjef i P4. Men i følge Andresen var Rognlien først og fremst kjent som «Mr. Ettermiddag» for P4s lyttere. – Ingen har hatt flere «Midt i trafikken»- sendinger enn ham. Det er i det hele tatt veldig få programledere som har hatt fast plass i beste sendetid i så mange år som Even Rognlien, skriver Andresen.