Ifølge New York Times stevnet Trump-administrasjonen Apple for å få utlevert data fra kontoene til medlemmer av etterretningskomiteen i Representantenes hus.  Nå ber kongressleder Nancy Pelosi om en gransking av saken, skriver nyhetsbyrået AP.  – Nyheten om hvor politisert Trump-administrasjonens justisdepartement var er rystende. Disse handlingene ser ut til å være nok et angrep på vårt demokrati fra den tidligere presidenten, sier topp-demokraten.  New York Times meldte torsdag at USAs justisdepartement i 2017 og 2018, da Donald Trump var president, skal ha stevnet teknologigiganten Apple for å få utlevert data fra minst to medlemmer av etterretningskomiteen i Representantenes hus, inkludert deres rådgivere og familiemedlemmer. Et av disse familiemedlemmene skal ha vært mindreårig.  Avisen kaller handlingene for «svært uvanlige». Beslagene skal ha vært ledd i en intens jakt på kildene til nyhetssaker som dukket opp tidlig i Trumps presidentperiode, og som handlet om påståtte forbindelser med Russland.  Etterretningskomiteen i Representantenes hus har generelt sett tilgang på hemmeligstemplet informasjon.  Én av de berørte er demokraten Adam Schiff, som da var partiets leder i komiteen. Han sier til New York Times at saken «viser hvordan Trump brukte justisdepartementet mot sine politiske motstandere og representanter for mediene».  – Dette er et fryktelig maktmisbruk, sier han til MSNBC, og legger til at han, som Pelosi, ønsker en gransking av saken. Demokraten Eric Swalwell sier til CNN at også han har fått beskjed fra Apple om at det er gjort beslag på hans data som et ledd i justisdepartementets gransking.  – Ekstremt aggressivt Politikerne skal ikke ha visst om at de var en del av etterforskningen til justisdepartementet før de ble informert av Apple i mai. Selskapet skal følge New York Times fått ordre om å holde tett. – Uavhengig av om det var berettiget med tanke på etterforskningen av lekkasjene, slår det med som ekstremt aggressivt å inkludere familiemedlemmer og mindreårige barn, sier David Laufman, som tidligere har jobbet med å etterforske lekkasjer ved det amerikanske justisdepartementet, til avisen.  Han peker på at Trump flere ganger har uttalt seg i kraftige ordelag mot nettopp Adam Schiff. – Sett sammen med tidligere president Trumps personlige vendetta mot kongressrepresentant Schiff, så reiser dette alvorlige spørsmål ved om hvorvidt etterforskningen var påvirket av politiske hensyn snarere enn kun juridiske hensyn, sier han videre.  Det er tidligere kjent at justisdepartementet også skaffet seg kommunikasjonen til journalister ved Washington Post, CNN og New York Times i jakten på lekkasjene.  Justisdepartementet og Apple har ikke ønsket å kommentere saken. Heller ikke de tidligere justisministrene Jeff Sessions eller William Barr har kommentert saken.

Raser etter artikkel:  - Et fryktelig maktmisbruk


Prinsesse Latifa av Dubai ber britisk politi gjenåpne kidnappingssaken til søsteren Shamsa.  Forrige uke skrev VG om prinsesse Latifa som anklaget faren, Sheikh Mohammed bin Rashid Al Maktoum, for å holde henne fanget som gissel. Nå kommer prinsessen med en bønn til britisk politi. Hun ber om hjelp til å få søsteren Shamsa ut av fangenskap fra samme person.  – Alt jeg ber om, er at dere ser på saken og hjelper henne få tilbake friheten. Deres hjelp kan sette henne fri, skriver Latifa i et brev fra 2019, som BBC har mottatt.  Prinsesse Shamsa ble bortført på gaten i Cambridge i 2000 og har ikke blitt sett offentlig siden. Hun var da 18 år gammel. Prinsessen tilbrakte store deler av barndommen i England og fikk en vestlig utdannelse.  Shamsa skal ha vært samfunnsengasjert og ønsket bedre rettigheter for kvinner i Midtøsten. Det er disse holdningene som skal ha fått faren til å kidnappe henne, ifølge kilder BBC har snakket med. Fengslet i åtte år  Høsten 1999 fikk Shamsa vite av faren at hun ikke fikk lov til å bo og studere videre i England. Prinsessens søskenbarn, Marcus Essabari sier til BBC at prinsessen etter dette planla å flykte.  Sommeren året etter stjal hun farens bil og flyktet til et hotell i Cambridge. Der ble hun sporet opp av emirens sikkerhetsvakter og bortført. Bare få timer senere ble prinsessen fløyet til Dubai, skriver BBC. Prinsesse Latifa sier Shamsa satt de neste åtte årene i fengsel. Der skal hun ha blitt mishandlet og dopet.  – Hun ble som en «zombie» av alle pillene. Alt hun gjorde ble kontrollert, opplyser Latifa til BBC.    Det tok 11 år før søstrene skulle møtes igjen, tilbake i 2019. – Latifa sier søsteren var ugjenkjennelig fordi hun var så neddopet hele tiden, sier Essabari til BBC. Nære bånd til kongehuset Sheikh Mohammed bin Rashid Al Maktoum er en av emiratenes mektigste menn. Han er også en god venn av dronning Elisabeth og er en av Storbritannias største landeiere.  BBC mener hans nære bånd til kongehuset og britiske myndigheter har gjort en eventuell etterforskning vanskelig.  Utenriksdepartementet i Storbritannia opplyser at dette er en privatsak mellom far og datter, og at de ikke kommer til å engasjere seg i en eventuell etterforskning.  Emirens eneste uttalelse rundt saken har vært til en domstol i Storbritannia i 2018, hvor han sa at «han er lettet over å ha funnet sin sårbare datter etter hun forsvant».  Bortføringene av de to søstrene ble stevnet for retten av Amnesty. En domstol i Storbritannia konkluderte i 2019 at emiren holder de to søstrene fanget mot sin vilje.  Ble nektet innreise Rett før prinsesse Shamsa ble fløyet til Dubai, fikk hun levert et brev til en advokat i London. Der skrev hun at faren hadde kidnappet henne og ba myndighetene i Storbritannia om hjelp. Det tok syv måneder før bortføringen ble grundig undersøkt av politiet. Etterforsker David Beck i Cambridge-politiet sa til BBC i 2018, at han fikk snakket med prinsessen på telefon før hun ble flydd til Dubai. Han mente forklaringen hennes stemte. Etterforskningen ble henlagt i 2001, da politiet ble nektet innreise til Dubai.  – Jeg fikk aldri vite hvorfor, sier Beck.  Emirens kontor skal ha vært i kontakt med Utenriksdepartementet i Storbritannia da saken var under etterforskning, ifølge BBC.  Etterforskningen ble vurdert på nytt av politiet i 2018 etter nye meldinger fra prinsesse Shamsa ble kjent. Saken ble henlagt etter kort tid.


Kvinnelige sandvolleyballspillere får slippe til i Qatar – men har fått forbud mot å bruke bikini. Det liker ikke den tyske duoen Karla Borger og Julia Sude, som har trukket seg fra World Tour-turneringen, som skal gå i Doha i mars. – Vi skal dit for å gjøre en jobb, men så blir vi nektet å bære arbeidsantrekket vårt, sier Karla Borger til Deutschlandsfunk. Sandvolleyball-kvinnene har nemlig fått direktiver om at de må spille i T-skjorter og knelange bukser – ikke bikiniene som de vanligvis bruker. Duoen sier at de ikke vil delta under disse forutsetningene. – Vi spiller i 30–40 graders varme, og vi er vant til å spille i bikini. Dette er egentlig det eneste landet som forteller oss hvordan vi skal gjøre jobben vår – og det kritiserer vi, sier Borger. Kritikken deres går også mot det internasjonale volleyballforbundet: – Vi stiller spørsmål ved om det er nødvendig å ha en turnering der. Det er definitivt noe å spørre om. Ifølge Deutschlandsfunk understreker det internasjonale forbundet FIVB at de ennå ikke hadde mottatt noen negative tilbakemeldinger på turneringen i Qatar. – Men jeg skjønner at noen vil delta der, fordi de trenger poeng for å kvalifisere seg til OL, sier Karla Borger. FIVB bekrefter overfor Spiegel forskriftene for hvordan de kvinnelige spillerne skal kle seg. Det handler om å respektere kultur og tradisjoner i vertslandet, sier de. I 2019 var det friidretts-VM i Doha. – Den gang fikk de kvinnelige sprinterne lov til å bruke de klærne de vanligvis bruker, sier Julia Sude. Ifølge Spiegel ga makthaverne i Qatar den gang et spesielt unntak fra kleskoden for VM-deltagerne. – Vi har hatt muligheten ti å velge og har valgt å droppe turneringen. Et sted går de samfunnsmessige grenser.


Andreas «TIX» Haukeland gikk videre til lørdagens Eurovision-finale. I kveld avgjøres det hvem TIX skal stå sammen med på finale-scenen.  Mens Sverige og Norge sto på scenen tirsdag, skal torsdag blant andre Danmark, Finland og Island til pers. VG-anmelder Marius Asp bedømmer torsdagkveldens bidrag, som er andre semifinale. Du kan også selv trille terningen!   «TIX» Haukeland (28) ble rørt til tårene da finaleplassen ble sikret tirsdag:  – Jeg har grått i rundt ti minutter nå, sa TIX da han gikk på scenen under pressekonferansen etter opptredenen.  Han sa videre:  – Det føles veldig godt å vite at uansett hvordan det går nå, så har jeg gjort en av de viktigste opptredenene i mitt liv. En opptreden som jeg vet har betydd veldig mye for veldig mange i Norge.


MDG vil likestille elsykkel med elbil og fjerne momsen. I tillegg ber partiet om at det settes av 1 milliard kroner i kontantstøtte til elsykkelkjøpere. Forslagene skal formelt lanseres på verdens sykkeldag 3. juni. MDG ønsker seg en nasjonal støtteordning der folk som kjøper seg elsykkel, får et kontantbeløp i støtte. I alt vil partiet sette av 167 millioner kroner til dette hvert år i en seksårsperiode, til sammen 1 milliard kroner. – Elsykkelen har potensial til å bli den nye folkevognen, sier Oslos miljøbyråd og stortingskandidat fra Oslo MDG, Lan Marie Berg, til NTB. Ser til Oslo – og Sverige Hun viser til Oslo, der byrådet har gjennomført et prøveprosjekt med tilskudd til å kjøpe elsykkel og transportsykler. Tilskuddet ble det mest populære fra kommunens klima- og energifond noensinne. – Det ga så god effekt at den svenske regjeringen innførte en elsykkelstøtte på 1 milliard kroner, noe som førte til kraftig vekst i salget av elsykler. Nå vil MDG ha samme satsing på elsykler i Norge, slik at enda flere over hele landet får råd til å skaffe seg en elsykkel, sier Berg. I Sverige førte elsykkelstøtten til at salget ble mer enn doblet, fra 65.000 til 142.000 elsykler i løpet av ett år. Svenskene kunne søke om å få tilbakebetalt 25 prosent av kjøpesummen når de kjøpte elsykkel, begrenset oppad til 10.000 svenske kroner. Ifølge MDGs beregninger vil en slik støtteordning alene gi minst 180.000 nye elsykler på norske veier de neste årene.  Krever momsfritak I tillegg krever MDG at også elsykler får momsfritak på lik linje med elbiler. – I dag gir staten ut mange hundre tusen i avgiftslette til de som kjøper seg nye elbiler, men man får ikke en krone om man kjøper en elsykkel, sier Berg, som påpeker at den samlede skattefordelen for elbiler ble beregnet til 19,2 milliarder kroner i 2020. Om elsyklister får den samme avgiftsletten, vil det koste rundt 300 millioner kroner i året, har MDG regnet ut.  Sykkelpakke til 23 milliarder MDG vil også øke satsingen på nye sykkelveier kraftig og gi mer penger til kommuner som prioriterer gang- og sykkelveier, samt støtte bedrifter som tilrettelegger for sykkel på arbeidsplassen. – I tillegg til å gjøre elsyklene billigere, er det helt avgjørende at vi bygger flere og bedre sykkelveier, sier Berg. I alt foreslår partiet å øke potten til sykkeltiltak med den nette sum av 23,5 milliarder kroner mer enn regjeringen, fordelt over det neste tiåret.

Varsler milliardgave til elsykkel-kjøpere


Ryktene har svirret rundt Eurovision-vinnerne etter at TV-bilder av vokalist Damiano David som tilsynelatende sniffer noe fra bordet gikk viralt. Nå åpner bandet for at de kan bli testet. TV-bildene sirkulerte fort på Twitter da det ble kjent at Italia var vinnerne av årets Eurovision Song Contest.  I klippet kan man se Måneskin-vokalist Damiano David bøyd over bordet i Green Room, med hodet skjult bak en bøtte med alkoholflasker, tilsynelatende sniffende. Når bandkameraten Ethan Torchio blir klar over at TV-kameraene er rettet mot bandet gir han David en dult i siden. Allerede under pressekonferansen etter showet avviste bandet og David at det var kokain han hadde sniffet. David påstår at bandets gitarist, Thomas Raggi, hadde knust et glass: – Thomas knuste noe glass med beinet sitt. Jeg bruker ikke dop folkens, vær så snill, svarte David da Aftonbladets journalist konfronterte den italienske rockeren med ryktene. Bandets manager sier til VG at David kun hadde bøyd seg ned for å plukke opp glasskår etter at et bandmedlem knuste et glass. Så du denne? Under et intervju med Kveldsnytt lørdag kveld gikk det ikke helt som planlagt for TIX og programleder Atle Bjurstrøm:  I natt gikk bandet offensivt ut mot ryktene i en story på sin offisielle Instagram-konto der de har 1.6 millioner følgere.  «Vi er virkelig sjokker over det noen personer sier om Damiano driver med narkotika. Vi er virkelig IMOT narkotika og vi har aldri brukt kokain», skriver bandet i storyen. «Vi er klare for å bli testet, for vi har ingenting å skjule. Vi er her for å spille musikk, og vi er så glade for å vinne Eurovision og vi ønsker å takke alle for støtten. Rock'n'roll dør aldri. vi elsker dere», skriver bandet i meldingen som forsvinner etter et døgn. Det er uklart hvorvidt Måneskin faktisk vil bli testet for narkotikabruk. Ifølge et inforskriv fra Oslo Universitetssykehus kan tester vise spor av kokainbruk i opptil to dager både via spytt- og urinprøver.


Den 17. mai forsvant toppen av den kjente Darwins bue ned i havet. Erosjon er årsaken, ifølge myndighetene i Ecuador. Den naturlige buen lå omtrent en km unna øya Darwin, og det er landets miljøverndepartementet som bekrefter at buen har kollapset, skriver CNN. Galápagosøyene-øyene ligger rundt 100 mil ut i havet fra kysten til Ecuador i Sør-Amerika. Nå står kun to steinpilarer igjen, og disse er allerede av noen døpt til «evolusjonens pilarer.» – Darwins bue er laget av naturstein og skal en gang i tiden ha vært del av øya Darwin, som ikke er åpen for besøk, skriver Ecuadors miljøverndepartement i en pressemelding. Stedet regnes som et av verdens beste steder å dykke blant disse øyene i Stillehavet. Turoperatøren Aggressor Adventures ga i et innlegg på Facebook uttrykk for at en at turgruppene deres så buen styrte i sjøen, skriver CNN som refererer: – Dessverre opplevde gjestene våre på Galapagos Aggressor III noe som bare skjer en gang i livet. I morges klokken 11:20 lokal tid kollapset den verdensberømte Darwins bue foran øynene deres. Noen i dykke- og reisebransjen omtaler allerede stedet som evolusjonens pilarer. Galápagosøyene utgjør ifølge Store Norske leksikon totalt 7880 kvadratkilometer og består av 18 øyer større enn én kvadratkilometer, tre mindre øyer og omtrent 117 holmer og skjær. I 1835 ankom Charles Darwin øyene. Det han så, hørte og senere tenkte om disse øyene skulle senere bli vesentlig i hans berømte verk om artenes opprinnelse (Origin of Species, 1859).


Den tidligere Heimevern-sjefen er fortsatt preget etter at han løftet kvistene og fikk øye på de to drepte jentene i Baneheia. – Det var jo helt ufattelig. Og da jager det gjennom hodet ditt «hva har skjedd her?». «Hvem i all verden er så gal og syk at de kan finne på noe sånt?», forteller Stein Borgesen, som i 2000 var sjef for Heimevernet i Agder. Se video av da han var tilbake på funnstedet øverst i saken. 19. mai var det 21 år siden den skjebnesvangre dagen da Lena Sløgedal Paulsen (8) og Stine Sofie Sørstrønen (10) ble voldtatt og drept i Baneheia i Kristiansand.  I februar ble det bestemt at saken til Viggo Kristiansen skal gjenopptas, og mandag skrev VG at påtalemyndigheten ber om at Viggo Kristiansen blir løslatt. Tirsdag kveld fikk den drapsdømte 42-åringen dra hjem fra Ila fengsel- og forvaringsanstalt som en fri mann etter nær 21 års soning.  Fortsatt er tragedien noe som preger både sørlandsbyen, så vel som hele landet. – Da blir det en viss uro. Sånne ting som er traumatiske ønsker man å legge bak seg. Og nå er dette vekket litt til live igjen, og det gjør nok litt vondt for ganske mange, sier Borgesen, som forteller at funnet for 21 år siden er noe han ofte tenker på: – I en del tid så klarer du ikke å kvitte deg helt med de tankene. Samtidig tenker jeg med en gang på foreldrene. Hvis jeg bruker ordet «tungt», så er det ingenting imot det de har vært gjennom, og vil måtte gå gjennom, sier han.  – Ubehagelig De etterlatte jentenes bistandsadvokat Håkon Brækhus har sagt til VG at de har bedt om politibeskyttelse i form av kontaktforbud dersom saken endte med en løslatelse. – Man finner hele prosessen veldig ubehagelig og lite tillitsvekkende, sa Brækhus mandag. Viggo Kristiansens forsvarere Arvid Sjødin og Bjørn André Gulstad vil vurdere å be om politibeskyttelse for Kristiansen selv.  – Det har ikke vært noen konkrete trusler, men man ser kommentarer der ute, for eksempel i sosiale medier. Er det noen som har grunn til å føle utrygghet, så er det vår klient, har Gulstad sagt til VG.  Vi oppsummerer saken kort og enkelt i VG Forklarer:


(AS Roma-Manchester United 3–2, totalt 5–8) Ole Gunnar Solskjær (48) er klar for sin første finale som Manchester United-manager. På det femte forsøket skulle det endelig lykkes. Tross tap i Roma torsdag kveld. Manchester United var sist i Europa League-finalen i 2017. Den gang vant de 2–0 over Ajax etter mål av Paul Pogba og Henrikh Mkhitaryan i finalen. Denne gang blir Villarreal motstander i finalen i Gdansk 26. mai - etter at Arsenal ikke klarte å score i London (2–1 til Villarreal sammenlagt). Solskjærs eneste trofeer som trener er kommet med Molde; seriegull i 2011 og 2012 og cuptriumf i 2013. Som spiller har han avgjort en Champions League-finale. Det skjedde for øvrig den 26. mai 1999 - samme dato som årets finale. – Vi er glade, for vi er i finalen. Akkurat nå er jeg skuffet over denne forestillingen, men i morgen tidlig kommer jeg til å være fornøyd, sier Ole Gunnar Solskjær i et intervju vist på TV 2. – 2. omgang var skuffende. Det var veldig, veldig dårlig - men vi er i finalen, sier han til BT Sport. – Dette er en stor prestasjon, men vi må forbedre oss til finalen, der vi ønsker å løfte trofeet. Selvfølgelig er det skuffende at vi tapte i dag, men vi satte oss selv i god posisjon i den første kampen, sier United-stopper Harry Maguire til BT Sport. Edinson Cavani sendte Manchester United i ledelsen, men vertene snudde etter scoringer av Edin Dzeko og Bryan Cristante. Så utlignet samme Cavani til 2–2 før innbytteren Nicola Zalewski ordnet 3–2 til Roma. Dermed vant United 8–5 sammenlagt. Se scoringene i kampen: Med 6–2 fra hjemmekampen var Solskjærs menn store favoritter, men vertene i den evige stad klarte å skape to-tre megasjanser allerede tidlig i 1. omgang - og mange muligheter også senere i matchen. Superspill av nummer to-keeper David De Gea hindret Roma-scoringer. På det femte forsøket skulle det altså endelig lykkes for Ole Gunnar Solskjær som United-manager å vinne en semifinale: 2019/20: 2020/21: – Det var en fem minutters periode da Roma virkelig kunne ha gjort det. Jeg er ikke så sikker på at Ole er fornøyd med 2. omgang, men til syvende og sist gjorde de jobben, sier tidligere United-stjerne Paul Scholes til BT Sport. – Det gikk fra den ene enden av banen til den andre enden - som i basketball, fastslår Harry Maguire. Solskjær valgte å starte med Dean Henderson, Victor Lindelöf, Scott McTominay og Marcus Rashford på benken. Etter De Geas storspill torsdag kveld blir det en tøff vurdering for Solskjær hvilken av hans to keepere som skal spille finalen. – Heldigvis har vi en av verdens beste keepere, sier United-manageren etter torsdagens kamp.  – Jeg er skuffet, fordi jeg aldri liker å tape en kamp, særlig på den måten vi gjorde det, men det ble en sånn åpen kamp med sjanser til begge lagene. Det kunne ha blitt 6–6 eller 8–6 til dem. Det var en merkelig fotballkamp, sier Solskjær til BT Sport. Edinson Cavani sendte Manchester United i ledelsen 1–0 i 1. omgang etter å ha blitt fint spilt igjennom av Fred. Det var også han som utlignet til 2–2. Det var hans syvende mål på sine seks siste opptredener i alle turneringer. Og dette betyr at han har scoret totalt fire mål i de to semifinalekampene mot Roma. Han blomstrer når det handler om Europa League: Cavani har 16 scoringer på sine 15 siste opptredener i denne turneringen. AS Roma utlignet tidlig i 2. omgang. Eks-United-spiller Henrykh Mkhitaryan fosset fram på venstrekanten og slo ballen over til Pedro på motsatt side. Han klinket til, og ballen spratt opp i hodet på Edin Dzeko som utlignet til 1–1 med hodet. Et par minutter senere hadde Roma snudd kampen. Det var Bryan Cristante som snudde seg på femøringen og klinket til. Denne gang nådde ikke David De Gea fram. Så kom enda et nydelig samarbeid mellom Bruno Fernandes og Edinson Cavani. De utnyttet de store hullene i Roma-forsvaret, og Cavani dundret ballen i mål fra åtte meters hold til 2–2. Men Roma ga seg ikke og fortsatte å skape sjanser, samtidig som De Gea fortsatte å redde. Men da innbytteren Nicola Zalewski dundret til i det 83. minutt, kunne han ikke hindre at Roma gikk opp til 3–2


Donald Trump skal stilles for riksrett for andre gang, som den første presidenten i USAs historie: – Og denne gang blir det ordentlig riksrett, sier USA-ekspert Sofie Høgestøl. Representantenes hus vedtok onsdag kveld at Kongressen skal stille Trump for riksrett. USAs 45. president anklages for å ha oppildnet Trump-tilhengere til å angripe Kongressen. Avstemningen endte med 232 stemmer for riksrett og 197 stemmer imot riksrett. Dette blir fjerde gang en president i USA stilles for riksrett – og andre gang for Trump. Andrew Johnson ble den første, i 1868, og Bill Clinton den andre, i 1998.  Ingen president har noensinne blitt dømt i en riksrett. Juristen Sofie Høgestøl mener rettssaken i Senatet denne gang blir annerledes enn da Donald Trump for ett år siden var anklaget for å ha presset Ukrainas statsminister til å grave opp negative forhold knyttet til Joe Biden. – Den gang blokkerte republikanerne vitner og bevisførsel i riksrettssaken. Når Demokratene har flertall i Senatet fra neste uke, vil vi få en helt annen prosess. Det blir ordentlig riksrett denne gangen, sier Høgestøl. – Ofrene stemte i dag Hun sier at sist handlet diskusjonen om Ukraina-saken var alvorlig nok til å stille Trump for riksrett. – Denne gang argumenterer de som er mot riksrett, for at de ønsker å forsone landet og ikke vil oppildne velgerne med en ny runde. Vi hører ikke at anklagene ikke er seriøse nok for riksrett. Høgestøl påpeker hva som denne gang er særlig historisk: – De som sto og stemte over riksrett i dag, var de som var vitnene og ofrene for angrepet vi så i forrige uke. Et angrep på Kongressen som savner sidestykke i moderne tid, sier USA-eksperten. Hun sier også at det er spesielt at kravet om riksrett er tverrpolitisk, etter at ti republikanere også stemte for. – Viktigst blant dem er Liz Cheney, datter av tidligere visepresident Dick Cheney og en moderat røst blant republikanerne. At hun har gått ut offentlig, har hjulpet andre til å gjøre det samme, sier Høgestøl. – Skadet sitt ettermæle Rådgiver Eirik Løkke i den liberale tankesmien Civita peker på at Trump er første presidenten som blir stilt for riksrett to ganger. – Dette forteller oss at vi har å gjøre med en historisk president i negativ forstand, sier Løkke. – Jeg tror ikke han er klar over hvor mye han har skadet sitt eget ettermæle, legge Løkke til. Selv om Trump skulle bli frikjent denne gangen også, mener Løkke at dette vil sverte ham til evig tid. – Han kommer til å bli husket i historiebøkene som den som oppfordret massene til å storme Capitol Hill. Det har vært så mye hele veien, men dette tar kaka, konstaterer Løkke.  Trues med politisk død Jan Arild Snoen, kommentator i Minerva, spør seg om det gir noe signal til Senatet at så få republikanere i Representantenes hus stemte for riksrett. – Dette er vel i underkant av forventningene, sier Snoen om at bare ti republikanere stemte for riksrett. Han sier det tyder på at presset fra Trumps støttespillere mot republikanske kongressmedlemmer er veldig sterkt. – Ikke bare trusler om politisk død, mange av dem er drapstruet. Republikanere som går mot Trump, risikerer å bli utfordret i nominasjonen og få direkte fysiske trusler fra Trumps bulldogger, sier Snoen. I en uttalelse sendt til Fox News onsdag ber president Donald Trump alle amerikanere om hjelp til å roe gemyttene foran innsettelsen av Joe Biden som landets neste president om en uke. – Etter at det har kommet rapporter om flere demonstrasjoner ber jeg om at det ikke vil være NOE vold, NOEN lovbrudd, eller NOE vandalisme, skriver Trump i uttalelsen. Også Høgestøl mener at mange i det republikanske partiet virker å være redde. – Ikke bare for å bli straffet av Trump, men de frykter også for egen sikkerhet. De er redd for å bli truet av dem som angrep Kongressen og komme på deres lister. Vi er fortsatt vitne til et parti i total krise, sier Høgestøl. – Vil presse Trump At republikanernes majoritetsleder i Senatet Mitch McConnell onsdag fremholdt at han er usikker på hvor han står i spørsmålet om riksrett, ser Snoen som et forsøk på å legge press på presidenten

Stilles for riksrett - igjen:  - Denne gang blir det ordentlig


Etter et skjebnemøte i dag kommer det frem at tidligere innvandringsminister, Inger Støjberg, skal stilles for riksrett. I dag ble Støjbergs skjebne avgjort etter at flere partier torsdag stemte for riksrett. Også flertallet i Venstre - Støjbergs eget parti - stemte for riksrett.  Det er nå et klart flertall i det danske Folketinget.  Sosialdemokratenes formann, statsminister Mette Fredriksen, bekrefter at regjeringspartiet støtter en riksrettssak: – Den sosialdemokratiske folketingsgruppen har på bakgrunn av klare juridiske vurderinger valgt å tilslutte seg at Folketinget innleder en riksrettssak, sier hun i en pressemelding. Blir Støjberg felt i riksretten kan hun bli ilagt en bot, eller i ytterste konsekvens få en betinget fengselsstraff. Uenig Støjberg sier til dansk presse at hun er uenig med flertallets beslutning om å stille henne for riksrett og at hun er særlig skuffet over Venstres formann, Jakob Ellemann-Jensen: – Jeg er skuffet over at det er min egen formann, som inviterer resten av Folketinget til å reise en riksrettssak mot meg, sier hun. Støjberg understreker at hun ikke har besluttet om hun vil melde seg ut av Venstre eller ikke. Hun fortsetter inntil videre i sin nåværende stilling. Hun holder fast ved at hun «ikke ville kunne se seg selv i øynene» dersom hun ikke hadde grepet inn overfor mindreårige asylpar. Ulovlig instruks En pressemelding som ble sendt ut av Støjberg 10. februar for fem år siden er sakens kjerne. Den skulle fungere som en instruks for å adskille asylpar ved ankomst til Danmark. 23 par ble i alt skilt. De fleste var omtrent på samme alder. Den største aldersforskjellen var på 16 år. For noen av parene varte adskillelsen et par dager, for andre var det flere måneder. I den forbindelse har to uavhengige advokater, leid inn av Folketinget konkludert med at Støjberg, har brutt med ministeransvarlighetsloven, og at hun har utvist kritikkverdig adferd. Advokatene vurderer instruksen som «klart ulovlig» og i strid med menneskerettighetskonvensjonen. Få tilfeller Riksrett er det mest alvorlige «våpenet» Folketinget kan ta i bruk overfor ministre i Danmark. Siden riksretten ble opprettet i 1849 har det kun vært fem riksrettssaker.  Den siste var Tamil-saken mot den tidligere konservative justisministeren, Erik Ninn-Hansen, som endte med et betinget dom på fire måneder fengsel i 1995. Danmarks statsminister, Mette Fredriksen, understreker at det er en meget alvorlig beslutning å aktivere riksretten. Omstridt Det er ikke første gang det har vært kontroverser rundt den tidligere ministeren. I 2017 havnet hun i hardt vær da det ble kjent at hun hadde Muhammed-karikaturer som bakgrunn på sin iPad. Dette la hun ut et skjermbilde av på sin Facebook-konto hvor hun skrev: – Vi skal være stolte over Muhammed-teningene. Støjberg har også stått i front for en svært streng innvandringspolitikk. I sin tid som minister stod hun bak over 100 innstramminger i den danske asylpolitikken, blant annet «paradigmeskiftet». Innstrammingene sørget for at færre flyktninger og familiegjenforente fikk bli værende i Danmark. I tillegg fikk flyktninger kun midlertidig opphold, og kunne sendes ut når det ble regnet som trygt. Tidligere leder for innvandrings- og integreringsutvalget Sylvi Listhaug, har på bakgrunn av dette tidligere reist til København for å lære av Danmark og Støjberg. Hun har tidligere snakket varmt om den danske innvandringspolitikken.  Da VG møtte henne i oktober 2015, sa hun at hun var stolt av annonsene hun fikk laget for å skremme asylsøkere fra å komme til Danmark.


Ole Gunnar Solskjær og Manchester United kan juble for tabelltopp. Samtidig hylles laget og nordmannen av tidligere stjernespisser. Selv tar United-sjefen det hele med knusende ro. – Vi er snart halvveis i sesongen, så det gir en indikasjon på hvor vi er. Men ingen vil huske tabellen 12. januar, sa Solskjær etter 1–0-seieren borte mot Burnley tirsdag. Nå venter toppkamp mot Liverpool på Anfield søndag. Et lag som ikke har tapt en hjemmekamp i Premier League siden 23. april 2017. – Det er en fantastisk posisjon å være i. Vi skal møte de regjerende mesterne, de har vært utrolige i én og en halv sesong. Vi vet det blir en tøff kamp for oss, men vi kunne ikke bedt om et bedre tidspunkt å møte dem på, fortsetter nordmannen. United har vunnet syv av åtte bortekamper i Premier League denne sesongen, og har ikke tapt på bortebane i serien siden de møtte Liverpool 19. januar i fjor. – Vi er der vi er, men vi må huske at vi møter laget som har vært landets klart beste i halvannet år, de vant serien fortjent forrige sesong. Men vi ser frem mot kampen, og det blir en god test for å se hvor vi står, mener Solskjær. Får ros fra legender Etter tirsdagens seier høstet Solskjær ros fra tidligere lagkamerat i Manchester United, Andy Cole, og mannen med flest Premier League-scoringer i historien – Alan Shearer. – Jeg er imponert over det Manchester United viste. De gjorde det de må borte mot Burnley, de brettet opp ermene og kjempet seg til retten til å styre spillet. De vår tålmodige, og visste sjansen ville komme, sier Shearer i studio til australske Optus sport.  Han påpeker at det skjedde noe med etter 1–6-tapet mot Tottenham i oktober. – De har forbedret spillet sitt, spesielt i forsvar. De har en vilje til å kjempe for hverandre, de ser mer organiserte ut og ikke minst de ser ut som et lag. Derfor fortjener de å være der de er, sier han. I ukene etter ydmykelsen mot Tottenham startet spekulasjonene om Solskjær fremtid på Old Trafford.  – Mange ville at Ole skulle få sparken. Mauricio Pochettino var ledig på markedet, og folk ville ha ham inn. Men Ole har hodet på rett plass, måten han har håndtert dette på ... Jeg sier ikke at Manchester United vinner ligaen, men ser man på prestasjonene den siste måneden har det vært suverent, sier tidligere lagkamerat Andy Cole. – Jeg kjenner Ole, jeg kjenner han som spiller og som lagkamerat, men måten han har håndtert dette på har vært helt fantastisk, legger han til. Siden 1. november er Solskjærs menn ubeseiret i Premier League, og spekulasjonene om hans fremtid i klubben har stilnet. Pogba-ros Det er ikke bare Solskjær det har vært spekulasjoner rundt. Også stjernespiller Paul Pogba er blant dem som har blitt nevnt med usikker fremtid på Old Trafford. Tirsdag ble han matchvinner, og gikk smilende av banen. – Jeg er glad. Jeg er glad for at vi vant kampen, jeg er glad for at vi leder tabellen, men som jeg sier det er fortsatt lenge igjen av sesongen, vi har store kamper foran oss, sa franskmannen etter kampen. Solskjær på sin side hyller midtbanespilleren. – Jeg har alltid sagt at Paul er en viktig, viktig spiller for oss. Han er en viktig bidragsyter i garderoben, han er alltid en de andre ser til og han er en verdensmester. Akkurat nå ser vi det beste av ham, han blir bedre og bedre for hver kamp. Han har vært skadet og han har hatt covid-19, så det er naturlig at han har trengt litt tid. Også Shearer mener Pogba er viktig for United. – Vi vet han har nivået, men vi har ikke sett det ofte nok i Manchester United. Det er derfor det har vært så mange spekulasjoner rundt ham. Ferdighetene er der, man må bare vise dem oftere.


Noen fikk hjertet knust, andre er fortsatt usikre – og ett par har tydd til spesielle tiltak for å holde forholdet skjult. I siste episode av «Jakten» på kjærligheten», som ble spilt inn i fjor høst, kom det frem at to bønder fortsatt var single, mens to holdt liv i romantikken. Men hvordan går det nå?  Klepp-bonden Ronny Stokland (39) og Camilla Jensen Grinde (30) fra Bergen er paret med størst hell i kjærlighetsjakten. De verker nå etter å stå åpent frem som par. – Vi klarer nesten ikke å vente! sier en opprømt Stokland. Paret har måttet takke nei til julebord og diverse, fordi TV-kontrakten hindrer dem i å røpe utfallet.  – Vi spurte TV 2, men drit og dra. De sa «Glem det», flirer Stokland. De har imidlertid funnet en nødløsning i hverdagen. – Når Camilla besøker meg og må på butikken og sånn, bruker hun blond parykk. Vi kaller henne Pia, sier bonden. Grinde bekrefter historien. Hun påstår at ingen har ant ugler i mosen. – Jeg har tatt av meg brillene og satt på linser og parykk, humrer hun. Når siste episode nå er vist på TV, flytter Grinde til Klepp. – Dette er min mann. Ronny er perfekt, og jeg elsker gårdsarbeid, sier Grinde, som også er blitt en racer på traktor. – Ronny har så troen på meg. Han sier: Nå skal du hente høyball – det klarer du. Og så klarer jeg det. Stokland på sin side skryter av sin nye «bondekone». – Hun gir så masse kjærlighet til meg og alle rundt seg. Det at hun trår så til på gården, gjør også at vi to får mer tid sammen. For Andreas Lillevestre (24) fra Steinkjer gikk det ikke veien. Han forelsket seg hodestups i Sigrid Livik (23) fra Meråker, som valgte å bryte kort etter at innspillingen. Bonden stiller med blanke øyne på TV. – Ja, det var ganske fælt, egentlig. Skikkelig dritt, sier han til VG. Lillevestre har fortsatt kjærlighetssorg. – Det går bra, men det er litt betent fortsatt. Følelsene har ikke gått over, forteller han. Derfor har det også vært krevende å se serien på TV. – Det river jo litt opp hver gang. Jeg hadde gledet meg til det skulle vises, men etter at det ble slutt, er det litt vondt å gjenoppleve de fine minnene.  Lillevestre hadde oppriktig tro på forholdet. – Jeg trodde at vi skulle bli sammen, så det er veldig trist. Livik innså etter hvert at det ikke ble som hun hadde håpet. Det var likevel ikke noe alternativ å trekke seg tidligere. – I ettertid angrer jeg ikke på noe. Så lenge vi hadde det gøy sammen, syntes jeg det var greit å gi det en sjanse. Jeg hadde lyst til å bli bedre kjent med ham, og jeg kjente kanskje at jeg hadde kommet dit at jeg turte å kjenne på følelsene mine, noe som jeg ikke har klart på lenge, sier hun til VG. Hun innså imidlertid ganske raskt at hun ikke hadde like varme følelser som bonden. – Da ble det vanskelig å fortsette.  Mellom Vågå-bonden Trine Turtum (25) og Olav Åsen Haugsgjerd (32) fra Setesdalen er det fortsatt uklart hva det blir til. Selv om de oppfører seg som kjærester når de møtes, så er de altså ikke det. – Avstanden gjør det komplisert, mener Turtum. – Når vi er sammen, så er vi sammen hele tiden. En normal omgangsform med kortere hverdagstreff har jo ikke vi mulighet til. Turtum holdt på å trekke seg rett før innspillingen. At hun skulle ende opp med en seriøs kjærestekandidat, er hun selv overrasket over. – Ja, det er stort. Det hadde jeg ikke trodd, ler hun. Fått med deg? Her går Olav på en smell Haugsgjerd støtter Turtum i det hun sier. – Vi har kontakt, men kaller oss ikke kjærester. Det er fint å være i boblen, og mulighetene er fortsatt gode, mener han. Allerede for en uke siden ble det kjent at Christoffer Trøseid (28) ikke fikk napp hos sin utvalgte frier, Ingri-Eline Vik (20)


GRANÅSEN (VG) Maiken Caspersen Falla (30) ble oppgitt da landslagslege Øystein Andersen ikke ville at hun skulle gå verdenscupåpningen i Finland.  Falla skal til Oberstdorf som tittelforsvarer på VM-sprinten, men det er lite eller ingenting som har lignet på en medaljekadidat. Frem til lørdag. Da vant hun NM-gull og kongepokal. – Det var slitsomt å lage middag. Det har vært ekstremt dårlig, sier Falla.  Hun tålte ikke trening inn mot sesongstarten i november.  – Til slutt ble jeg så dårlig at jeg klarte nesten ikke trene andreøkter. Da blir man nesten litt redd, hva er dette? Jeg tok alle mulig tester, jeg var ikke veldig syk. Jeg elsker jo å løpe, gå på ski, trene og bli bedre hver dag. Plutselig ble jeg bare dårligere, dårligere og dårligere, sier Falla til VG. Hun sto over den nasjonale langrennsåpningen. Men ville til verdenscupåpningen i Ruka. Landslagslege Øystein Andersen sa nei.  – Jeg hadde veldig lyst til å reise dit, men Øystein sa: Jeg syns ikke du skal reise, du er ikke der du skal være. Jeg husker jeg ble oppgitt og tenkte: Send meg dit, sier Falla.  Ekstrem fremgang En hardøkt 23. november, dagen etter uttaket, viste at landslagslegen hadde rett.  – Jeg skulle jogge en time på andreøkten, men etter en halvtime kjente jeg at dette går ikke, sier Falla.  Hun staket fra Anna Svendsen og Tiril Udnes Weng på oppløpet:  Øystein Andersen er på plass i Granåsen. Han gledet seg stort over å se Falla gå gnistrende.  – Det kan være lettere for andre å se totalsituasjonen, enn å se den selv. I sånne situasjoner er en god og ærlig dialog viktig. Jeg kan være ganske tydelig av og til, jeg prøver å være bevisst på når jeg er tydeligst, sier Andersen til VG.    - Har du reddet VM for Falla?  – Absolutt ikke. Maiken har vært knakende god til å gjøre riktige ting etter det, svarer Andersen.  Sammen med landslagslegen bestemte hun at det var ro som var løsningen. Hun skulle ikke trene så hun ble sliten.  Det fikk ingen umiddelbare resultater. På et norgescuprenn på Sjusjøen første helgen i desember ble hun nummer 31 på sprinten. To dager senere ble hun nummer 34 på 10 kilometer klassisk.  Samtidig som Falla famlet, herjet de svenske sprinterne. Linn Svahn vant flere etapper i Tour de Ski og sammen med Maja Dahlqvist og Jonna Sundling tapetserte hun pallen i Ruka.   Men som lyn fra klar himmel, og litt knekking av en osteopat, snudde det plutselig 10. desember.  – Nå har kroppen respondert på trening i litt over en måned. Fremgang siden desember har vært ekstrem, sier Falla.  – Gledet meg til finalen Det ser ut som hun har gledestårer i lettelse over NM-seier og en kropp som vil. Men sannheten er at presserunden ble så lang at Falla hakket tenner og øynene ble blanke.  Nå lever VM-drømmen for sprintdronningen igjen. Og hun er klar for å gi svenskene kamp i verdenscupen i Falun og VM i Oberstdorf 25. februar.  – I dag gledet jeg meg til å gå finale, og bare gå det jeg kan. Det er en stund siden sist, sier Falla.  PS! Johannes Høsflot Klæbo vant herresprinten foran Erik Valnes og Emil Iversen.

Falla stoppet av legen:  - Dette går ikke


Da Legemiddelverket la ut meldingen om at de har undersøkt 13 dødsfall i nær tid etter vaksinering, begynte det å strømme inn telefoner fra hele verden.  I etterkant av meldingen har Steinar Madsen i Statens legemiddelverk blitt kontaktet av russisk TV, amerikanske finansinstitusjoner, og en rekke medier fra alt fra India til Litauen og Nederland. – Vi forventet jo stor interesse for dette, men interessen ble kanskje enda større enn vi trodde i utgangspunktet. Jeg har snakket med NBC, BMJ, jeg vet ikke hvem jeg ikke har snakket med, og blitt intervjuet på Euronews, sier Madsen til VG.  Legemiddelverket la torsdag ut registrerte bivirkningsmeldinger. Der opplyste de om at 13 av 23 dødsfall nært i tid til vaksinering har blitt gjennomgått.  Det betyr ikke at legemiddelverket er bekymret for at 23 personer kan ha dødd av vaksinen i Norge – men nyheten har blitt tolket ulikt. – Når man vaksinerer store grupper av befolkningen så er det nødt til å skje dødsfall i nær tidsmessig avstand til vaksinasjonen, spesielt når man starter med de mest sårbare. I de fleste tilfeller vil nok dette være helt tilfeldig sammenfall i tid. Men det er viktig at det blir tatt alvorlig og sett grundig på, og det er det vi gjør i Norge, sier Madsen.  – Forventet I India Today ble saken omtalt som en «alarmerende trend». Bloomberg skriver på sin side at norske myndigheter jobber for å roe ned bekymring om vaksinen etter dødsfall blant eldre.  Madsen sier han har understreket at det ikke er slik at norske myndigheter ser noen bekymrende trend, og at vaksinasjonen fortsetter som før. Men det som har kommet frem, er at bivirkninger som er ufarlige for de fleste potensielt kan ha bidratt til enkelte av dødsfallene blant de svakeste pasientene som har fått vaksinen.  – Det vi la ut var nøkternt og greit og forklarte at noen pasienters underliggende tilstand muligens kunne være påvirket av vanlige vaksinebivirkninger. Nå begynner det å komme tilsvarende meldinger fra andre land også, så dette er jo forventet.  FHI har som følge av dødsfallene, lagt inn en presisering i vaksinasjonsveilederen, og åpner for at de kunne vært tydeligere på det tidlig.  Han mener det er god en kultur blant norske leger for å sende bivirkningsmeldinger, og trekker også frem at Legemiddelverket var tidlig ute med å legge ut offentlig informasjon om bivirkningsmeldingene.  – I Norge har vi lovet – og det holder vi – at vi ikke skal holde noen ting skjult. Jeg tror den åpner dørs politikk er det eneste gangbare i det lange løp, sier Madsen.  – Bivirkningsmeldinger gir oss muligheten til å se om vaksinasjonen kan bli enda sikrere. Og det som er viktig å få frem er at dette er egentlig noen få meldinger sett opp mot det store antallet vi har vaksinert. Dette var forventet at vi ville få en god del dødsfall. Han sier at det på norske sykehjem, der mange er alvorlig syke, dør i gjennomsnitt rundt 400 personer per uke. – Mange agendaer – Det man skal være klar over er at det er mange agendaer ute og går her. Egentlig er dette udramatisk. Dessverre er det slik at noen feiltolker det kanskje vet et uhell, mens noen feiltolker det kanskje med vilje, sier Madsen.  I Russland, for eksempel, trekker han frem at det er mye negativ omtale av andre vaksinekandidater enn russiske Sputnik. Og på internett prøver Legemiddelverket å følge med på hvilke konspirasjonsteorier som brer seg om vaksineringen. At finansinstitusjoner også har tatt kontakt, overrasker ham heller ikke.  – Disse vaksinene har jo hatt stor betydning i finansverden. Aksjene til Moderna skjøt i været da de kom med sine første positive resultater. I markedet i dag ser folk etter alle positive og negative tendenser når det gjelder investeringer.  Høie: Annerledes i Norge Også helseminister Bent Høie har merket seg oppmerksomheten rundt saken.  – Vi har blitt kontaktet av en del internasjonale mediehus, og jeg har et inntrykk av at dette har fått en del oppmerksomhet internasjonalt, sier han

Nyheten om «norske vaksinedødsfall» går verden rundt


MOSSEMARKA (VG) Ole Bisseberg (40) og kameraten var på skogstur da de fant en sekk med penger. Veldig mye penger.  – Da vi fant pengene ... overraskelse blir en underdrivelse, sier Ole Bisseberg (40) til VG.  – Jeg regner med det kan være så mye som opptil to millioner kroner. Politiet i Øst bekrefter lørdag at de har vært involvert i et funn av penger. – Vi har tatt hånd om det, men jeg ønsker ikke å uttale noe mer om saken nå, sier operasjonsleder Svein Walle til VG. Bisseberg er fortsatt smått fortumlet etter sjokkfunnet torsdag formiddag. Sammen med kameraten hadde han satt kursen mot Våpenhula i Mossemarka. Dette er en liten grotte som huset utstyr for motstandsbevegelsen Milorg under andre verdenskrig, rundt to kilometer inn i skogen.  Ole ønsket å sjekke om turen kunne egne seg for en småbarnsfamilie, men konkluderte raskt med at strekket ble for langt for hans to smårollinger. Dermed tok kompisene turen til krigsminnet. – Grotten var trang og lite spennende. Så vi tuslet videre, men vi hadde ingen anelse om hva som ventet oss, sier Ole.  Skimtet noe bak en stein Oles kamerat, som ikke ønsker navnet på trykk, forteller at å være rundt den gamle hulen vekket eventyrlysten i dem. De begynte å spekulere rundt hva som kunne ha foregått i området, og om det kanskje kunne ligge igjen noen gamle gjenstander fra krigens dager.  – Vi løftet på ganske mange steiner, forteller kameraten.  Kompisene turet videre i gradvis mer ulendt terreng, men de skulle ikke gå langt fra minneplaketten med påskriften «våpenlager 1944–45», før de gjorde funnet som gjorde dem helt skjelvne. Rundt 200 skritt fra det kjente krigslageret, lå et tildekket hulrom fullstappet med penger. Det var Oles kamerat som først skimtet noe bak en stein. – Vi fant først en stor svart sekk. I den lå fire mindre pakker, innteipet i gaffa. Vi forsøkte å åpne den med kniv. Da så så vi tusenlappene skinne ut, sier 40-åringen.  Han sier at det aldri var aktuelt å ta pengene som egen fortjeneste.  – I mine øyne var det ikke penger der og da, men ren oppdagelse.  Hastet hjem De kastet seg rundt, hurtigpakket sekken og hastet hjem med millionene på ryggen.  – Da vi oppdaget at det kunne være veldig mye penger, så skjønte vi raskt at det bare var å komme seg tilbake. For alt vi visste kunne noe ha stedet under oppsyn.  Vel hjemme, tok kameratene seg tid til å gå gjennom funnet. Etter å ha gått over første bunke sammen, så de på hverandre med vantro i blikket. De hadde talt 500.000. – Da tenkte vi det var greit å ringe politiet.  Sekken var allerede åpnet Ole forteller at patruljen troppet raskt opp på hans bopel i Rygge. Der ble det avhør, før en ny skogstur til funnstedet for å vise politiet nøyaktig hvor pengene lå. – Da gjenstår det å se hva de finner ut. Jeg er i hvert fall veldig spent.  Et ekstra spenningsmoment er at sekken allerede har blitt åpnet av noen andre.  – Den var allerede snittet opp. Det var klare hulrom etter ytterligere to bunker i samme størrelse, så noe har forsynt seg. Vi fant sedler datert tilbake til 1999, og det er liten tvil om at de har ligget der lenge.  For småbarnsfamilien i Rygge har det vært noen snodige dager. – Det har vært veldige mange tanker, og lite søvn. Fireåringen hadde observert at vi hadde hatt politibesøk, og at de tok med seg mye penger. Hun prater, så vi ble pent nødt til å fortelle barnehagen at «pappa hadde funnet noe penger i skogen».


Herman Flesvig åpner seg om forholdet, og forteller hva han gjør dersom han blir sjalu. – Jeg skjønner godt at samboeren min kan bli litt svett noen ganger. Det å leve med meg, det er jo mye høyt og lavt, og til tider ganske krevende, sier Herman Flesvig (29) i Elles nysatsning, herremagasinet Konkret.  I magasinet, som kommer i butikk denne uken, forteller komikeren om oppveksten, kjæresten og veien til å bli en av Norges største komikere.  Det var i fjor sommer at Flesvig bekreftet at han hadde fått seg kjæreste. Ikke lenge etterpå avslørte han at de skulle bli samboere. Flesvig har vært svært tilbakeholden med å avsløre detaljer om henne, og har uttalt at han ønsker å holde forholdet privat.  Til Elle åpner han seg midlertidig om forholdet deres. – Vi snakker om ting. Jeg forteller henne hvordan jeg reagerer og hvordan jeg er, vi holder ingenting skjult for hverandre. Vi er hundre prosent ærlige om hvordan vi har det. Også er vi snille mot hverandre og respekterer hverandre. Det er ingenting som er feil. Hvis jeg for eksempel opplever å være sjalu, eller er litt sår, så sier jeg det heller enn å bite det i meg, som sikkert er typisk at mange gjør, sier han og legger til:  – Jeg tør å vise mine sårbare sider, gråte og vise at jeg synes ting er vanskelig.  Han forteller at han finner lykke i de trygge og enkle tingene som kvalitetstid med kjæresten eller krabbefiske med «gutta». I intervjuet snakker også Flesvig om diagnosen ADHD, som han tidligere har fortalt har hjulpet ham i karrieren. – Det er typisk at man hører at folk med ADHD klikker. Men da er det fordi de ikke klarer å prate om det de føler, det er noe som ligger og ulmer. Det gjelder jo alle mennesker, også dem uten ADHD. Når han har behov for å lufte tankene ringer han manager Laila Robe eller kjæresten. Han kan også finne på å dra hjem til familien i Siggerud. Med «Førstegangstjenesten» har Flesvig satt seertallsrekorder på NRK, og med Mikkel Niva har han Norges største podkast «Friminutt». Til Elle sier han at fokuset alltid har vært på å ha det gøy, og at manager Robe har hatt en strategi om at han ikke får vite hvor mye penger det er i en jobb, før han har takket ja.  Han har tidligere uttalt til VG at han får ukelønn. – Jeg har null oversikt over hva jeg tjener. Jeg ønsker heller ikke å bli styrt av penger, sa han. Mandag meldte Flesvig og Niva overgang fra NRK til Schibsted. – Etter snart tre år med «Friminutt», så er det på tide at vi trekker inn i klasserommet og begynner å jobbe litt for pengene. Når det gjelder selve innholdet vi skal lage kan vi garantere like meningsløst innhold, fjas og moro som før, sa Flesvig og Niva i en pressemelding.


OSLO RÅDHUS (VG) Oslo forbyr mer enn to besøkende i private hjem og innfører nye tiltak i skoler og barnehager.  – Forrige uke ble 1967 oslofolk registrert smittet av coronaviruset. Vi har aldri vært i nærheten av å registrere et så høyt smittenivå som vi har gjort den siste uken, sier byrådsleder Raymond Johansen (Ap) på en pressekonferanse mandag kveld. Han sier at smittesporingsteamet gjør en enorm innsats, men at kommunen er bekymret for kapasiteten deres. – Hvis smitten blir for høy over for lang tid, risikerer vi at systemet kneler. Da mister vi kontrollen, sier Johansen. Byrådslederen la frem flere innstramninger og tiltak som nå gjøres for å få kontroll på smitten i hovedstaden. De nye tiltakene vil gjelde fra onsdag 17. mars: Barnehagene og skolene skal gjenåpnes på rødt nivå tirsdag 6. april. Øvrige tiltak gjelder til 9. april. De eksisterende tiltakene videreføres også. – Vi skjermer de yngste barna, og viderefører rødt nivå i barnehager og 1.–4. trinn i hele byen, sier byråd for oppvekst og kunnskap Inga Marte Thorkildsen (SV). Hun understreker samtidig: – Det vil alltid være et tilbud til de barna som har foreldre i samfunnskritiske yrker, eller de barna som er i særlig sårbare livssituasjoner. Få med deg det viktigste fra kveldens pressekonferanse kjapt og enkelt her:  Byrådsleder Johansen beskriver avgjørelsen om å stramme inn ytterligere som en «krevende avveining». – Tiltakene kommer på toppen av alle eksisterende tiltak og vil samlet sett være de mest inngripende tiltakene i Oslo til nå i pandemien. Men som jeg tidligere har sagt: Vi er villige til å gjøre alt vi kan, har gjort det tidligere og skal også lykkes nå. – Selv om vi har hatt svært strenge tiltak i Oslo i lang tid har smitten mer enn firedoblet seg siden begynnelsen av februar. Det er ingen tvil om at vi er inne i en tredje smittebølge, sier Johansen. – Det skiller den fra tidligere smittebølger, fordi den er drevet av muterte og langt mer smittsomme virusvarianter. Spesielt den britiske varianten av viruset som dominerer i Oslo. Denne sprer seg mer blant barn og unge og har vist seg vanskeligere å slå ned, sier byrådslederen. Byrådslederen sier at trafikklysmodellen i skolene ikke er ser ut til å være tilpasset en situasjon der mutert virus sprer seg letter mellom barn.  – Tiltakene vi har brukt til å slå ned tidligere smittetopper, som vi har klart flere ganger i Oslo, er nå ikke nok til å slå ned smitten. Alle skoler og barnehager i hovedstaden har vært på rødt nivå i Oslo siden 10. mars.  Alle innendørs aktiviteter for barn og unge har vært og forblir stengt. Utendørs aktiviteter for barn og unge under 20 år har vært og forblir tillatt i grupper på inntil 10 personer, så lenge de holder én meters avstand. I tillegg videreføres eksisterende tiltak som: – Hvis nå alle bidrar i et krafttak de neste ukene, følger alle regler, møter færrest mulig, så kan vi sammen slå ned smitten og bidra til å åpne opp samfunnet vårt igjen, sier Johansen. De nye tiltakene innføres etter at Oslo har hatt en kraftig vekst i coronasmitten de siste ukene.  463,7 pr. 100.000 innbyggere i hovedstaden er registrert smittet de siste 14 dagene, ifølge VGs coronaspesial.  Nær 3 av 4 smitteprøver fra Oslo som Folkehelseinstituttet (FHI) har analysert mellom 8. februar og 7. mars, har blitt påvist å være den mer smittsomme engelske virusvarianten B.1.1.7, ifølge FHIs siste ukesrapport. Stovner, Grorud og Alna er bydelene som er hardest rammet av ny smitte.  For Alna er smittetallet 921,7 pr. 100.000 innbyggere de siste 14 dagene, for Grorud 1046,7, mens Stovner har 1089,6, ifølge Oslo kommunes statistikk. Antallet coronasmittede som er innlagt på sykehusene tilknyttet Oslo kommune har også økt kraftig de siste ukene.  119 coronapasienter er for øyeblikket innlagt på disse sykehusene, ifølge VGs coronaspesial


I et nytt klipp fra det kommende intervjuet med Oprah Winfrey, sier Meghan at hun ikke er redd for konsekvensene av å si sin mening. Til helgen slippes det eksklusive Oprah Winfrey-intervjuet med hertugen og hertuginnen, der de angivelig skal fortelle om den turbulente tiden som kongelige. – Mye er allerede mistet, sier hun i et nytt klipp fra intervjuet som skal sendes på TV-kanalen CBS på søndag. Meghan mener ingen kan forvente at hun skal sitte stilltiende å se på dersom de kongelige er en del av dem som sørger for å «opprettholde falske påstander om oss». Uttalelsen kommer ifølge BBC i kjølvannet av at Buckingham Palace uttalte at de har startet en gransking av påstander om at Meghan skal ha mobbet ansatte. Er du oppdatert på Harry og Meghan? Vi gir deg en kort oppsummering her: Det er knyttet stor spenning til intervjuet, og allerede mandag ble traileren sluppet.  Der forteller prins Harry om bekymringen for at historien «gjentok seg selv» før han og kona bestemte seg for å trekke seg tilbake fra den kongelige familien. Onsdag startet Buckingham Palace å undersøke mobbeanklager mot Meghan. Bakgrunnen er en klage som skal ha blitt sendt inn under hertuginnens tid i Kensington Palace, og hevder at hun «drev to personlige assistenter ut av husstanden og undergravde tilliten til et tredje medlem av staben». Det skal også til tider ha resultert i tårer. – Vi er skuffet over å se at denne ærekrenkende skildringen av hertuginnen av Sussex, blir gitt spalteplass, sa en talsperson for Meghan.  Talspersonen mente det ikke er tilfeldig at flere år gamle «forvrengte» beskyldninger blir gitt til britiske medier kort tid før hun og hertugen skal snakke åpent og ærlig om deres erfaringer de siste årene.


Jon Almaas (53) og Erik Follestad (31) har flyttet inn i en campingvogn utenfor Elverum for å bedrive ekstrem oppussing i ti uker. De to TV-kjendisene ble venner under fjorårets «71 grader nord: Norges tøffeste kjendis».  – Da vi møttes der, fant vi ut at vi delte interessen for tømring og bygging. Siden har vi hatt en drøm om å gjøre noe sammen, og det signaliserte vi til TVNorge, forteller Almaas. Resultatet er «Folle og Almaas bygger hus», der de skal totalrenovere et småbruk. Mandag flyttet duoen inn i en campingvogn, som blir base de neste ti ukene. Når VG får dem i tale over FaceTime, har de sovet der to netter. Det har ikke vært problemfritt. – Vi har satt opp vognen litt skjevt, så avløpssystemet funker ikke. Alt vannet samles i dusjen, så vi har hverken dusj eller do, forteller Almaas. – Ikke kan vi bruke vasken på kjøkkenet heller, skyter Follestad inn. – Men det tar vi med et smil. Uansett er dette luksusliv sammenlignet med «71 grader nord». Når vi bare får inn litt vann og avløp nå, så blir det rene hotellet, legger han til. Follestad er utdannet tømrer. Svennebrevet fra 2018 henger i vognen. Almaas på sin side er hobbyfikser. Med seg har de et snekker-team. I tillegg leser de tømrerteori på senga. De utelukker imidlertid ikke at prosjektet kan sette vennskapet på prøve. – I lengden, kanskje. Men vi er jo ganske like, selv om vi er forskjellige, mener Almaas. Før Follestad og Almaas fant tonen underveis fra Lindesnes til Nordkapp, var det derimot en noe anstrengt tone. Follestad mente at Almaas var bedreviter. – Men han kan jo mye, da. Og da forteller han meg hvordan det skal gjøres. Jeg er nok mindre opptatt av å få min mening gjennom, mener Follestad. – Bare si det, jeg er en kverulant, sier Almaas. – Ja, du kan være påståelig, medgir Follestad. Almaas sier han er klar over det, men at han prøver å tøyle seg. – Vel, det klarer du ikke, mener Follestad. – Erik kan ha litt kort lunte, forteller Almaas. – Han får temperament og dårlig humør ved lavt blodsukker. Det er mye maskineri, sikkert hundre kilo mann, og Erik er avhengig av å spise noe nesten hver time.  – Det stemmer. Da gjelder det å være i forkant, og Jon er flink til å ha sjokolade på lur. Konfliktnivået er derfor lavt enn så lenge. Almaas presiserer at Follestad normalt er veldig enkel å ha med å gjøre. – Vekker jeg Erik med trekkspill, blir han ikke sur, sier Almaas, som har med instrumentet han kjøpte til seg selv i 30-årsgave.  – Jeg har ikke øvd så mye, men nå har jeg tenkt å gjøre det. Elverum er jo trekkspillets hjemland, humrer han. Da Almaas vant «71 grader nord», var det etter at Follestad hadde trukket seg nær målstreken på grunn av skade. Han angrer ikke på det. – Jeg hadde ikke kunnet fullføre. Jon sa i går at vi deler seieren, men jeg har ikke sett noen bil, spøker Follestad. – Verden er brutal. Du hadde ikke de fysiske kriteriene for å komme til topps. Jeg vet ikke om du har det fysiske som skal til for å fullføre her heller, fleiper Almaas og betror at kompisen måtte til kiropraktor tirsdag for å få «dyp rumpemassasje». – Jeg sliter med en setemuskel etter en golfskade, forklarer Follestad, før Almaas skyter inn: – Erik har nemlig bare ett stikkord – kraft. Han drar til for mye, og så blir han skadet.  Gravid kjæreste Ti uker i vogn er lenge, men reisevei og coronaregler krever det. De skal kun hjem i helger og enkelte ukedager. For Follestad, som har gravid kjæreste hjemme, er det en utfordring. – Det er klart, det. Hun er i de siste tre månedene av svangerskapet, og jeg er ikke der. Men det er jobb, og jeg har valgt det selv, sier 31-åringen. Almaas har store barn, så for ham er det enklere. – Hvis vi drar hjem, må vi testes med pinne langt opp i nesa. Men her er vi en liten kohort


En hjelpende hånd fra Danmark sendte Sverige videre i fotball-EM. Danmark møter Wales i åttedelsfinalen, mens det foreløpig ikke er klart hvem svenskene skal spille mot. Danmarks seier over Russland og Belgias seier over Finland sørget for et skred av lag som er videre i EM. Resultatene sikrer avansement for Sveits, England, Tsjekkia, Frankrike og Sverige. Disse lagene kan ikke ende sist i sine grupper og heller ikke bli blant de dårligste treerne. For svenskenes del var også avgjørende at ikke Østerrike og Ukraina spilte uavgjort tidligere i dag. Parken i København eksploderte etter hvert som målene rant inn bak Russlands keeper, men også i Sverige feiret man med naboen i sør-vest. Det er foreløpig ikke klart hvem Sverige møter i åttedelsfinalen. Av de andre åttedelsfinalene er det klart at Italia møter Østerrike. Sverige imponerte da de spilte uavgjort mot Spania i deres første EM-kamp. De gule og blå fulgte opp med en 1–0-seier over Slovakia etter scoring av Emil Forsberg. De står nå med fire poeng og topper gruppe E før siste gruppespillskamp. Der møter Sverige Polen. Sverige er altså videre uavhengig av resultat i denne kampen.


Frp-leder Sylvi Listhaug sier det er oppsiktsvekkende at finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) forsvarer et forslag som blir vurdert å være i strid med Grunnloven. Vedum slår tilbake – og gir ikke kritikerne en millimeter.  – Det som har kommet frem i det siste, underbygger vårt krav om at saken må behandles i Høyesterett, sier Frp-lederen. Bakgrunnen for striden er regjeringens forslag som øker skattene for kraftsektoren, et forslag som sågar ordførere i Ap vurderer å rettsforfølge. Advokatselskapet Selmer har i en juridisk vurdering komme til at et av forslagene, innføring av høyprisbidrag, er i strid med Grunnlovens paragraf 97. – Det er meget alvorlig hvis finansminister Vedum legger frem en sak som kan vise seg å være i strid med Grunnloven, slik vi mener kan være tilfelle og som flere juridiske eksperter går langt i å konkludere med, sist advokatfirmaet Selmer, sier Listhaug. Hun sier det er en vei ut av uføret.  – Vi har mulighet, ifølge Grunnloven, å be Høyesterett komme med en vurdering av forslag som kan være i strid med Grunnloven. Det har vært gjort før, blant annet med EUs fjerde jernbanepakke, som vi fikk flertall for skulle behandles i Høyesterett i 2020. Listhaug sier de har fremmet et slik forslag om Høyesteretts-behandling, som for tiden behandles i Stortingets finanskomité. – Det er en god vei for å få en rask avklaring, sier hun. Frp-lederen sier kritikken mot håndverket fremstår som betimelig. – Når du leser Justisdepartementets vurdering av forslagene til Finansdepartementet, er det mildt sagt et tynt grunnlag, som også Selmer og andre har påpekt, sier hun. Selmer-rapporten er bestilt av Bellona. Hun sier hun mistenker følgende saksforløp. – Det virker som om det har vært et veldig hastverksarbeid, hvor de oppdaget at de plutselig måtte snu seg om for å finne penger. I stedet for å være et faglig fundamentert forslag, så ser dette ut til kun å være et hastverksforslag på slutten av budsjettprosessen, for å finne de nødvendige pengene i budsjettforslaget til regjeringen. På Stortinget vekker saken undring – også hos regjeringens fremste støttespiller SV. SVs Lars Haltbrekken sier til E24 onsdag at hvis det som har kommet frem av innvendinger er riktig, «er dette ganske alvorlig». Formannskapene i Porsgrunn, Skien og Bamble møttes onsdag, hvor deres innleide advokatselskap Ernst & Young redegjorde for de juridiske sidene av regjeringens forslag. Etter det fremmet formannskapene en felles uttalelse, hvor de ber regjeringen endre forslagene og ber Skagerak Energi, hvor de tre kommunene har relativt store eierandeler, vurdere om det skal følges opp juridisk. – Vi ønsker at Stortinget ikke behandler saken, fordi den er for dårlig utredet. En vurdering av Høyesterett er en aktuell vei, sier Porsgrunn-ordfører Robin Kåss (Ap). Vedums svar Finansminister Vedum gir ikke en millimeter til sin kritikere i denne saken. Han avviser fullstendig at høyprisbidraget er i strid med Grunnlovens paragraf 97, slik advokatselskapet Selmer har konkludert med. – Det er vurdert av det fremste juridiske miljøet i Norge, skattelovavdelingen i Finansdepartementet, som har utformet regelverket og i tillegg har vi fått en vurdering av Justisdepartementets lovavdeling. – Lovavdelingen er svært usikre og skriver at forslaget er «nær grunnlovens yttergrense». De er usikre på om det er innenfor eller utenfor? – De har gitt en positiv uttalelse til at forslaget kan gjennomføres. Har man lest mange av lovavdelingens vurderinger, så er dette den juridiske formen de bruker. Og skattelovavdelingen har den fremste kompetanse på skattelov i Norge. De konkluderer med at dette er den helt naturlig måte å innføre et høyprisbilag på


Ukrainas viseutenriksminister ba i sommer om norsk støtte til midlertidige kornlagre i Ukraina. Henvendelsen ble avslått av utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap).  Avslaget fremgår av redegjørelsen som Huitfeldt har sendt Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité.  Komiteen ba tidligere i høst om at regjeringen orienterte Stortinget om hvordan Norge har håndtert den sivile hjelpen Ukraina har bedt om siden Russlands invasjon i landet 24. februar i år. I redegjørelsen skriver Utenriksdepartementet at utviklingsministeren den 22. juli i år mottok en henvendelse fra Ukrainas viseutenriksminister for landbrukspolitikk og mat, Markiyan Dmytrasevych, om norsk støtte til midlertidige kornlagre i Ukraina.  «Henvendelsen var en oppfølging av møte mellom de to under
Lugano-konferansen 4.–5. juli. Det ble gjort en vurdering av hvorvidt slik støtte kunne inngå i ny avtale med FNs organisasjon for ernæring og landbruk (FAO) om støtte til deres «Special Fund for Emergency and Rehabilitation Activities» (SFERA).  Men regjeringen sa nei til Ukrainas bønn: «Dette ville imidlertid innebære en øremerking av norsk støtte, noe som både ville være i strid med etablert norsk FN-politikk og gå på bekostning av sårbare, kriserammede utviklingsland i bl.a. Afrika. Det ble derfor konkludert med at Norge ikke ville imøtekomme denne anmodningen på daværende tidspunkt. Dette ble formidlet FAO og ukrainske myndigheter», skriver Huitfeldt i brevet til Kontrollkomiteen.  Regjeringen har for øvrig prioritert kornlagring i Norge: I statsbudsjettet foreslår de å bruke 20 millioner kroner til å etablere beredskapslagring av korn her hjemme. Mandag opplyste regjeringen også at Norge gir 9,5 millioner kroner til Verdens matvareprogram (WFP) for å sende 50.000 tonn fra Ukraina til Afrikas horn.  – Gir 50 millioner VG har spurt om Utenriksdepartementet ønsker å utdype hvorfor Norge sa nei til Ukraina.  Kommunikasjonsrådgiver Ane Haavardsdatter Lunde i UD opplyser at Norge ga 50 millioner kroner i støtte til bønder i Ukraina gjennom Den europeiske banken for gjenoppbygging og utvikling (EBRD) for å nå såsesongen denne våren. – Det er mange initiativ for å bidra til å tømme kornsiloene i Ukraina slik at de øker kornlagringskapasiteten for inneværende innhøsting. Black Sea Grain Initiative er et viktig grep i så måte, skriver Lunde i en e-post til VG.  Hun sier videre at Samferdselsdepartementet fortløpende vurderer om Norge skal bistå gjennom nettverket EU Solidarity Lanes, som bidrar med transport av korn via jernbane og vei.  – Vi har også nylig inngått en avtale med FAOs spesialfond SFERA på 100 millioner kroner for å understøtte matsikkerhet og landbrukstiltak i humanitær situasjoner i Afrika sør for Sahara, skriver Lunde. Støtter ambassaden I brevet til kontrollkomiteen kommer det også frem at den ukrainske ambassaden i Norge varslet UD 30. september, om at ambassaden har problemer med å dekke løpende utgifter.  Her er regjeringen mer positiv, og UD ser nå på hvordan Norge kan hjelpe ambassaden.  – Norge mener det er i felles interesse at Ukraina har en fungerende representasjon i Oslo i denne situasjonen. Vi ser derfor på muligheter for å bistå den ukrainske ambassaden med dette, skriver Lunde.


«Why, why, whyyy, Delilah?» – en strofe du ikke får høre om du går på rugbykamp i Wales. Wales’ rugbyunion (WRU) bannlyser Tom Jones-hiten «Delilah» under seksnasjonersturneringen, som begynner lørdag. Teksten omhandler hvordan en mann dreper kjæresten sin etter å ha sett henne med en annen mann – før han ber «forgive me, Delilah, I just couldn’t take anymore».  WRU har fått kritikk for en giftig kultur på tribunen, med innslag av homofobi, sexisme og rasisme, etter at en lengre BBC-sak dokumentere disse forholdene. – WRU fordømmer vold i hjemmet i alle former, sier de i uttalelsen. De erkjenner også at de ikke har tatt enkelte av elementene fra BBC-rapporten på alvor før det ble satt søkelys på.


Slik ser det ut etter at den store tråleren «Senja» braste inn i kaianlegget i Tromsø sent onsdag kveld. Den 80 meter lange og 17 meter brede fiskebåten dro med seg deler av kaia før den stoppet. Ulykken skjedde fordi båten mistet motorkraft på vei sørover på vei mot Rystraumen, bekrefter Kenneth Holmøy i Nergård havfiske til Nordlys. – Det var blackout på hele båten, de hadde ingenting å hjelpe seg med, sier han til til Kyst og Fjord. – Hvordan opplevde mannskapet dette? – Alle grunnstøtinger er dramatiske, og det var selvsagt dramatisk for dem i
styrehuset som forsøkte å avverge det, men for mannskapet som lå og sov var det ikke spesielt dramatisk. Men det ble jobbet frenetisk i styrehuset og maskinen for å unngå det, svarer Holmøy. Han vet ikke hvor lang tid det gikk fra båten mistet fremdrift til den traff land.
Hovedredningssentralen hadde først ansvaret for situasjonen, men etterlot dette til Kystverket, da det ikke var fare for liv og helse. Det skal ikke være observert noen lekkasjer og fare for forurensning. «Senja» er Nergård Havfiskes nest nyeste båt. Den 80 meter lange og 17 meter
brede tråleren ble døpt høsten 2020, og hadde da en prislapp rundt 400 millioner kroner, skriver ITromsø.
Båten er bygget hos Vard Brattvåg. «Senja» er en frysetråler med muligheter for å ta en del av lasten fersk. Den opererer normalt med et mannskap på 20 personer. Sammenstøtet var med både sjøgrunn og deler av kaianlegget.
  Ulykken skjedde like før klokken 23 onsdag kveld. – Alt tatt i betraktning så har det gått bra med folket, og så gjenstår det å se
hvordan det går med båten. Vi skal slepes løs når det nå blir flo, og så går vi inn til Tromsø for inspeksjon med dykker i første omgang, sier rederisjef i Nergård
Havfiske, Kenneth Holmøy, til Kyst og Fjord. Slepebåten «Havila Venus» vil i løpet av formiddagen gjøre forsøk på å trekke båten av grunn. Høyeste flo er ved 10-tiden.
– Han står godt, så vi er spente på hvordan det går å dra den av, sier Holmøy, som opplyser at «Senja» hadde 5,5 knops fart da den gikk på grunn.


Katrine Moholt (49) skal lede et nytt program om barneoppdragelse. Den som trodde at Moholt var ferdig som programleder etter at hun hoppet av «Skal vi danse» og «Allsang på grensen» ble nedlagt, må tro om igjen. Moholt, som i mange år hjalp bønder og friere med å finne lykken i «Jakten på kjærligheten», skal denne gangen hjelpe familier med å oppdra barn. – Vi ser jo hvordan oppdragelsen kan prege det voksne livet vårt, sier 49-åringen i kunngjøringen fra TV-kanalen. Etterlyser deltagere Programmet har ennå ikke fått noe navn, men kanalen søker nå etter familier som ønsker å være med. – Vi skal stille spørsmål og gi foreldrene og barna utfordringer og oppgaver, forteller den påtroppende programlederen, som selv har tre barn i alderen ni til 27. – Den viktigste jobben På spørsmål fra VG om hva hun selv mener er hennes styrke i akkurat denne jobben, svarer Moholt: – Det at jeg har tre barn selv gjør at jeg synes denne jobben er ekstra meningsfylt. Å være til stede for barna våre på en sånn måte at de blir rustet til å takle livet som voksne, er den viktigste jobben vi har som foreldre.  Moholt beskriver konseptet som «helt i sin gate».  – Jeg er så gira på å lære nye metoder og få nye verktøy som kan brukes i den mange ganger så utrolig krevende oppgaven det er å være foreldre. Avlogget og pålogget – Hva har du selv syntes har vært mest krevende med å oppdra barn? – Det å ha tre barn, som alle er forskjellige, er det som gjør foreldrerollen så spennende og vanskelig. Når du tenker at du har knekket koden, så får du et nytt lite menneske som er helt forskjellig, og som kanskje trenger en helt annen tilnærming. Hun legger til: – Og så har vi 20 år på oss. Barndommen er en så kort fase, men den preger oss alle. Litt av et ansvar! Men du verden så gøy! Jo, mer avlogget vi er fra telefoner og nettbrett, jo mer pålogget er vi på barna våre. Bare det er en god start. Vil endre liv Hun går så langt som å mene at programmet kan være med på å endre livene til norske barn.  – Vi skal belyse og fokusere på hva som er viktig i barndommen, og hva vi som foreldre bør og ikke bør gjøre for å være med å skape trygge, velfungerende mennesker, sier Moholt. Programlederen lover både latter og tårer når hun gyver løs på oppgaven med å gi norske barn «mer reflekterte foreldre». – Det er ikke småtterier, men jeg har virkelig tro på at vi skal få det til. Innspillingen starter på forsommeren. Familiene som blir med i serien, skal få tett oppfølging hele veien, blant annet av psykolog, opplyser TV 2. – Varme og trygghet Moholt kan skilte med 25 år på TV-skjermen og har tidligere vunnet publikumsprisen under Gullruten.  Hun startet karrieren i TV Romerike, hvor hun jobbet som nyhetsoppleser og programleder fra 1997 og frem til 2001, da hun fikk jobb i TV 2. – Katrine Moholt er, med sin erfaring, varme og trygghet, perfekt for dette programmet. Vi er veldig glade for at hun takket ja til denne nye utfordringen, sier Kathrine Haldorsen, programredaktør i TV 2. I fjor høst var Moholt blant kjendisene som svingte seg i «Skal vi danse: all stars» – se VGTV. Her er flere VGTV-innslag med Katrine Moholt opp gjennom årene:


OPPDAL/OSLO (VG) Regjeringen vil lovfeste at ingen barn skal måtte bo på sykehjem. Likevel skal Sened (13) flyttes, og mammaen sier hun vil si opp jobben for å pleie han selv. – Vi er bekymret. På sykehjemmet er det én stor avdeling, med mange folk og det er ikke rolig der, sier faren Abel Belay til VG.  Sønnen Sened Abel Tadele har en rekke diagnoser, sitter i rullestol, kan ikke snakke og trenger døgnkontinuerlig pleie.  Den 13 år gamle gutten har de siste fire årene bodd i egen leilighet på et bo- og aktivitetssenter (Boas) i Oppdal kommune i Trøndelag. I helger og ferier bor han hjemme hos sin mor. For noen uker siden fikk familien beskjed fra kommunen om at sønnen skal flyttes til et rom ved Oppdal helsesenter og sykehjem.  Det ønsker ikke familien. – Vi vil at han skal fortsette å bo på Boas, eller i en annen bolig, sier Belay. Det var lokalavisen OPP som først omtalte saken. TV 2 har også skrevet om den.  – Han er et lite barn På Boas har Sened en-til-en bemanning. Det betyr at det er tre personer som går i skift gjennom hele døgnet. De er sammen med pasienten hele tiden. I helgene og i ferier er det moren, Senait Mokenon som tar seg av Sened. – Hvorfor ønsker du at Sened ikke skal få avlastningsplass på sykehjem? – Sened er ikke som andre, han er et lite barn. Han kan ikke bo på en stor avdeling. Boas er rolig, sier hun til VG.  Hun forteller at sønnen var på korttidsopphold på et sykehjem i Oppdal for fire år siden. Det gikk dårlig, sier hun, selv om de hadde en-til-en bemanning.  – Hva vil du gjøre om Sened får avlastningsplass på sykehjem i stedet for Boas? – Da vil jeg si opp jobben min i barnehage og ta Sened hjem for å pleie han selv, sier Senait.  Sparer 1,2 millioner  Lokalavisen Opp skriver at kommunen sparer 1,2 millioner kroner på å flytte Sened til sykehjemmet.  Dette kommer frem i kommunens vedtatte budsjett der innsparingen er anonymisert.  «Hjemmetjenesten har vurdert endring av avlastningstilbud fra heldøgns omsorgsbolig til avlastning i Oppdal helsesenter. Dette er et tiltak som vil gi en innsparing på kr 1 200 000.» står det i vedtaket som avisen referer til.  Kommunen informerte ikke familien om innsparingen på 1,2 millioner kroner da de fikk beskjeden, hevder faren.  – Hva er begrunnelsen for at kommunen vil flytte gutten? – Begrunnelsen for å flytte avlastningstilbud til Oppdal helsesenter er behov for medisinsk kompetanse. Gutten skal fortsatt bo hjemme – dagens tilbud vurderes som sårbart med hensyn til tilgjengelig og tilstrekkelig kompetanse i Boas, sier Frøydis Lindstrøm, fagansvarlig helse og omsorg i Oppdal kommune i en e-post til VG. Boas er et heldøgns bo- og aktivitetstilbud for eldre i Oppdal, sier hun. – Stemmer det at kommunen sparer 1, 2 millioner på å flytte ham? – Tiltaket gjennomføres ikke med bakgrunn i økonomi. At saken kommer opp i forbindelse med innsparing, er at kommunen har gjennomført et omstillingsprosjekt i helse- og omsorgssektoren der man har vurdert flere innsparingstiltak. Tiltaket vurderes å være et medisinskfaglig bedre tilbud. Tilbudet er vurdert gjennomført uavhengig av økonomi, sier Lindstrøm. Hun sier kostnadsbesparelsen er knyttet til lønnsutgifter. – Bedre enn dagens tilbud – Faren hevder at familien ikke ble informert om at kommunen sparte 1,2 millioner på å flytte sønnen, stemmer det? – Oppdal kommune har hatt dialog og møte med pårørende. Før en eventuell gjennomføring må tilbudet utformes i samråd med pårørende, sier hun. – Faren frykter at tilbudet på sykehjemmet vil være dårligere og at han ikke kommer til å få en-til-en hjelpen han behøver

13-åring sendes på sykehjem:  - Vil si opp jobben min


Dobbeltdrapsdømte Freddy Hulback (61) kjempet til det siste for å saken sin gjenopptatt. Onsdag døde han. Dette bekrefter Hulbacks forsvarer, Benedict de Vibe, til VG. Hulback døde etter en periode med alvorlig sykdom.  I 1991 ble Hulback dømt til 12 års fengsel for drap, før han ble prøveløslatt i 2000, skriver Aftenposten.  Året etter ble han dømt til 21 års forvaring for et nytt drap. Selv har han hele tiden nektet for å ha begått drapet og leverte i 2004 begjæring om gjenopptagelse. Saken ble gjenopptatt, og Aftenposten skriver at Hulback ble frikjent i lagmannsretten i 2006, men at fagdommerne avgjorde at saken skulle opp til ny behandling. Under den nye behandlingen ble Hulback i 2007 dømt til 21 års forvaring for drap og likskjending, som samstemte med den opprinnelige dommen.  Dette var første gangen at en gjenopptatt drapssak endte med en ny domfellelse, og Aftenposten har hatt en artikkelserie på åtte deler, hvor flere har stilt spørsmål ved dommen.  – Det ligger inne en ny gjenopptagelsesbegjæring, og den saken fortsetter, sier advokat de Vibe.  De Vibe forteller at Hulback var forvaringsdømt da han døde, men at han ikke satt inne.  – Han var forvaringsdømt, men hadde ikke innsettelse. Han var ute og jobbet, men var under forvaringsregimet. Han hadde en prøvetid på ett år, sier de Vibe.


Grant Wahl fikk mye oppmerksomhet da han ble stoppet på vei inn på stadion i Qatar ikledd en regnbuefarget t-skjorte. Nå er den amerikanske journalisten død etter et illebefinnende.  FIFA-president Gianni Infantino gir uttrykk for «enorm sorg». – Vi kan bekrefte dødsfallet til sportsjournalist Grant Wahl. Han døde i dag i Doha, Qatar, mens han dekket kvartfinalen mellom Argentina og Nederland, skriver NPR-reporter og kollega Russel Lewis på Twitter. Også broren til Wahl og det amerikanske fotballforbundet har bekreftet dødsfallet. Fotballnettstedet US Soccer deler sine kondolanser med journalistens familie og bekjente, og hyller hans engasjement for å tro på sportens kraft i å fremme menneskerettigheter.  – Jeg er så takknemlig for støtten fra min manns fotballfamilie og venner som har tatt kontakt i kveld. Jeg er fullstendig i sjokk, skriver Wahls kone, Celine Gounder, på Twitter. Wahl var en kjent journalist og fotballanalytiker for CBS Sports, han har skrevet for Sports Illustrated og vært reporter for Fox Sports. I 2009 ga han ut boken «The Beckham Experiment». Dette var hans åttende VM. Han ble tidligere i VM hedret av FIFA og det internasjonale sportsjournalistforbundet AIPS. – Det er med vantro og enorm sorg jeg har blitt gjort oppmerksom på bortgangen til den anerkjente sportsjournalisten Grant Wahl, er FIFA-president Gianni Infantino sitert på i en pressemelding.  – Kjærlighetens hans til fotball var enorm, og rapportene hans kommer til å bli savnet verden over,  Som reporter var han svært kritisk til situasjonen for fremmedarbeidere som har vært med på å bygge stadionene til årets kontroversielle VM.  Falt bak i stolen Til New York Times sier Tim Scanlan, Wahls agent, at han hadde sittet på pressetribunen da han plutselig fikk et illebefinnende, mot slutten av kampen mellom Nederland og Argentina. Han forklarer også at journalisten hadde følt seg dårlig de siste dagene.  Journalistkollegaer på stedet forteller til ESPN at Wahl falt bak i stolen på presseområdet på Lusail Iconic Stadium under ekstraomgangene av kampen. Helsepersonell skal ha kommet raskt til stedet. Journalistkolleger sørger over tapet av en god kollega. – Det er nesten for rart at han skal dø under Qatar-VM. Men det kan jo skje. Han har vært kritisk hele veien, sier Magnus Sveen til VG. Redaksjonssjefen for Monday Sport jobbet tidligere for TV 2 og kom første gang i kontakt med den FIFA-kritiske amerikaneren da han hadde skrevet bok om David Beckhams tid i LA Galaxy. – Han var noe så uvanlig som en god amerikansk fotballjournalist som ikke fulgte den amerikanske måte å dekke soccer på, sier Sveen. I en podcast og på sin egen blogg hadde Wahl forklart at han på mandag oppsøkte en helseklinikk og fått påvist bronkitt. Han omtaler mye arbeid og stress den siste tiden, men at han avlyste det meste etter at han begynte å føle seg dårlig.  – Kroppen sa stopp. Det er dette tre uker med lite søvn, høyt stressnivå og veldig mye jobb kan gjøre med deg. Det som startet som en forkjølelse, har de siste ti dagene blitt forandret til noe mer alvorlig, skrev Wahl på sin egen blogg. Han beskrev deretter at han hadde kjent et ubehagelig og sterkt trykk i brystet, men det hadde blitt bedre etter at han begynte å ta antibiotika.  Stoppet med t-skjorte Wahl fortalte i november at han ble stoppet da han forsøkte å gå inn på VM-stadioen i Qatar med en regnbue-t-skjorte, til støtte for LHBT-miljøet i et land der homofili er ulovlig.  Wahl var på vei inn til kampen mellom USA og Wales, da sikkerhetsvakten skal ha nektet å slippe han inn. Sikkerhetsvakten skal ha vært tydelig på årsaken:  – Du må bytte t-skjorte. Den der er ulovlig.  Ifølge NPR skal Wahl deretter ha blitt anholdt i en kort stund.  Grant Wahl har selv en bror som er homofil.  I en video i sosiale medier sørger broren over Wahls dødsfall. Eric Wahl sier han er grunnen til at broren forsøkte å gå med en regnbuefarget t-skjorte i Qatar. Han setter også et spørsmålstegn ved brorens plutselige dødsfall

Journalist død i Qatar:  - Fullstendig i sjokk


Mannen som er best kjent som «Putins kokk», Jevgenij Prigozjin, har i årevis benektet å være sjef for Wagner-gruppen. Nå innrømmer han at han er mannen bak den hemmelige, private russiske hæren. Det er på sitt eget firmas konto på det russiske sosiale mediet VKontakte at Prigozjin kommer med nyheten mandag.  – Dette er bemerkelsesverdig, sier Karen Philippa Larsen ved Dansk Institut for Internationale studier til VG. Hun har studert Wagner-gruppen over lengre tid.  – Det lå riktignok litt i kortene ut fra de videoene vi har sett der Prigozjin har vært i fengsler og straffeleirer og prøvd å rekruttere soldater til krigen. Men samtidig er dette spesielt med tanke på at han har gått til søksmål mot Bellingcat for at de skrev at det var han som sto bak Wagner-gruppen.  I mars i år saksøkte Prigozjin grunnleggeren av gravekollektivet Bellingcat for å ha omtalt sine forbindelser til Wagner-gruppen. I sommer saksøkte han Bellingcat igjen – denne gangen i et forsøk på å få droppet sanksjonene mot seg selv.  Prigozjin vant ikke frem med søksmålene.  Videoen skal vise Prigozjin rekruttere fanger til Wagner-gruppen:  – Viktig å få ut noe positivt Larsen sier at det også er interessant at Prigozjin bekreftet at Wagner-gruppen har vært i Syria, afrikanske land og andre steder.  – Hva kan årsaken være til at han går ut med dette nå?  – Jeg tolker at det er noe de har behov for å gjøre nå som det skal mobiliseres. Det er viktig å få ut noe positivt fra russisk side. Han snakker mye om patriotisme og at det er profesjonelle soldater som har forsvart de forsvarsløse. På denne måten håper de å komme bedre ut med mobiliseringen, sier Larsen. Hun mener Wagner-grupper har endret profil siden krigens start.  – Fra å være noe som det ikke skulle snakkes om, har det være store rekrutteringskampanjer med billboards og det hele, sier hun. Putins nærmeste krets Prigozjin har den siste tiden tatt en stadig mer offentlig rolle, gjennom å delta i begravelser for Wagner-soldater og besøk til rekrutteringssenter – med presse til stede.  – Tror du Prigozjin har personlige ambisjoner med dette?  – Jeg har sett folk på sosiale medier som skriver at de vil stemme på ham, og det kan være at han har personlige ambisjoner. Men det vet vi lite eller ingenting om nå, sier Larsen. Hun peker på at det kan være andre grunner til at Prigozjin står frem som Wagner-sjef:  – Det kan være et ønske om anerkjennelse både til ham selv og gruppen for den innsatsen de har gjort i krigen, sier hun. – Tror du han tilhører Putins nærmeste krets nå?  – Ja, det tror jeg faktisk. Med tanke på alt han har gjort det siste halvåret, er han nok en favoritt hos Putin. Karen Philippa Larsen synes også Prigozjins «skapelsesberetning» om Wagner er interessant: – Tidligere har det vært sagt at den russiske generalstaben var interessert i å lage en privat militær gruppe. Prigozjin skulle være valgt som den oligark som skulle skape og drive Wagner – og altså ikke, som man får inntrykk av i hans forklaring nå, selv fått ideen til å grunnlegge og finansiere Wagner-gruppen. Etterlyst Prigozjin er, som Putin, oppvokst i St. Petersburg. Han drev med langrenn som barn og gikk på en sportsskole. I 1981, i det gamle Sovjetunionen, ble han dømt til 12 års fengsel for tyveri, svindel og prostitusjon. Etter at han slapp ut av fengsel i 1990, så han businessmulighetene i det nye Russland, og begynte som pølseselger, på supermarkeder og restauranter. Sommeren 2001 hadde Vladimir Putin med seg Frankrikes daværende president Jacques Chirac til en fasjonabel restaurantbåt – og ble imponert av Prigozjin, som selv sto for serveringen. Dette skal ha vært starten på Prigozjins nære forhold til Kreml, som har gitt ham cateringoppdrag som har gjort ham til en rik mann. I dag er han kjent som en meget omdiskutert forretningsmann

«Putins kokk»:  - Kan ha personlige ambisjoner


BERGEN (VG) Her går Øyvind Tenold ut av Politihuset i Bergen etter å ha blitt sagt opp som leder for PST Vest. To timer tidligere sitter han så rakrygget han klarer på et bakeri. Han ser på klokken. Hans tid er ute. – Er du sikker på at du vil bli sagt opp? – Dommen er avsagt på forhånd, svarer han. I 30 år har Øyvind Tenold (63) jobbet i politiet. Et betrodd og respektert medlem av politimesterens ledergruppe i 19 år, med flere perioder som kriminalsjef, politiinspektør og politimester. I 2008 ble Tenold sjef for Politiets sikkerhetstjeneste i distrikt Vest. 15. juni i år ble Tenold sagt opp fra  stillingen. Han har fått tilbud om en rådgiverstilling. I dag ligger klagen hans til behandling hos Det sentrale ansettelsesrådet i Politidirektoratet. – Jeg er blitt utsatt for ulovlige gjengjeldelser fra de øverste lederne i politietaten, sier Tenold. Føltes som en håndgranat I 2018 sendte Øyvind Tenold et varsel til Justisdepartementet. Personene han varslet mot, var daværende PST-sjef Benedicte Bjørnland, nåværende PST-sjef Roger Berg og ytterligere tre ledere i Politiets sikkerhetstjeneste. I et 63 sider langt brev beskrev Tenold hvordan han siden 2012 hadde forsøkt å si fra om det han mener var feilvurderinger og mangler internt i PST. Tenold opplevde at toppledelsen møtte han på en kritikkverdig måte, da han forsøkte å si i fra om ting han var uenig i. I varselet skriver Tenold at han mener PST i Nydalen oppfattet initiativene hans som «plagsomme». Tenold varslet også formelt om sin arbeidsgiver, politimester Kaare Songstad i Vest politidistrikt, som han mente ikke hadde klart å beskytte ham mot gjengjeldelser. I varselet beskriver Tenold trakassering, utestengelse og møter bak hans rygg. Siden høsten 2015 har det vært drevet en systematisk prosess mot ham, beskriver han. «Prosessen har bestått av en rekke klanderverdige og gjengjeldende handlinger, adferd og metoder(...)» – Jeg ble oppfattet som en person som problematiserte for mye. At jeg ikke gikk takt, det har jeg fått høre. Det betyr ikke at de har rett til å straffe meg for det. Å si fra og varsle er en rett og plikt du har, sier Tenold. I mars 2018 slapp han varselet ned i en postkasse i Bergen sentrum. – Det føltes som å slippe en håndgranat, sier Tenold. Politimester: Vanskelig sak Benedicte Bjørnland er i dag Norges mektigste politileder. Etter flere varslingssaker i politiet har justisminister Emilie Enger Mehl gitt Bjørnland i oppdrag å rydde opp i fryktkultur og varslingsrutiner. Bjørnland har sagt til VG at hun forlanger at varslere blir tatt på alvor. VG har bedt om et intervju med Bjørnland til denne saken. – Politidirektøren kan ikke kommentere en sak hvor hun er varslet på, og takker derfor nei til å stille til intervju, svarer Bjørnland via sin pressesjef i Politidirektoratet. Politimester Kaare Songstad i Vest politidistrikt beskriver saken som vanskelig for både han og mange i politidistriktet. I telefonintervju med VG sist fredag avviser Songstad at han har samarbeidet med andre om å få fjernet Tenold fra stillingen. – Det er en sak som inneholder så enormt mye over lang tid, sier Songstad. Han ønsker å gi VG et utfyllende intervju fredag denne uken. Tilbake i PST-jobben Justisdepartementet behandlet ferdig varselet fra Tenold i mai 2019. De konkluderte med at han hadde varslet forsvarlig, men at det ikke var grunnlag for kritikk mot noen av polititoppene han varslet mot. Tenold var i ulønnet permisjon gjennom hele 2018. Året etter skulle han tilbake til jobben som leder for PST Vest, og skulle da sikkerhetsklareres på nytt. Da begynte problemene. – De fant en metode for å sette meg ut av spill, sier Tenold til VG. For å få adgang til hemmelige dokumenter, må lokale PST-ledere autoriseres av sin virksomhetsleder. I Vest politidistrikt vil det si politimester Kaare Songstad. Uten autorisasjon kan ikke Tenold ha jobben som PST-leder i Vest. I mai 2019 erklærer Songstad seg inhabil da det skal gjøres ny autorisasjon av Tenold, fordi Tenold hadde varslet mot ham året før


Vil Vladimir Putin, i en presset situasjon, virkelig ta i bruk atomvåpen for å stanse den ukrainske fremrykkingen? Og hvordan vil USA og Nato reagere hvis det skulle skje? Den ubehagelig sannhet er at ingen med sikkerhet vet svarene. Opptrappingen i Vladimir Putins trusler om å bruke alle midler som står i hans rådighet skjer i en kritisk fase av krigen. Russiske styrker er på vikende front i områder som Putin ulovlig har annektert. For vel en uke siden holdt Putin en tale fylt av hat mot vesten. Han sa at USA skapte en presedens ved å bruke atomvåpen mot Japan i 1945.  Er det et forsøk på å rettferdiggjøre at Russland kan komme til å gjøre det samme i Ukraina som USA gjorde i siste fase av andre verdenskrig? I 1945 kapitulerte Japan få dager etter at USA tok i bruk atomvåpen mot Hiroshima og Nagasaki. Det er de eneste gangene atomvåpen er blitt brukt i krig.  Det er snart 80 år siden. Det skulle være siste gang. Det skulle være et vondt minne fra fortiden. Putins tale fikk meg til å tenke på et møte for ti år siden med en vennlig, eldre japansk mann i Hiroshima. Det er ikke mange igjen som kan fortelle om hva det vil si å bli utsatt for et angrep med atomvåpen. Keijiro Matsushima fortalte meg i detalj om augustdagen som forandret hans liv og verdenshistorien. Han var 16 år og så ut av vinduet da han svært høyt oppe på en skyfri himmel så to sølvskinnende fly. Kort tid etter kom eksplosjonen. – Det var et voldsomt sterkt lysglimt, en sjokkbølge og en hetebølge. Alt angrep meg på samme tid. Jeg følte et øyeblikk som om jeg var blitt kastet inn i ovn. Ved bombemålet i sentrum av Hiroshima var temperaturen 4000 grader. Alt ble oppslukt i en voldsom ild. Matsushima befant seg to kilometer fra sentrum. Blødende og med klærne revet i stykker kravlet 16-åringen ut av klasserommet. Deler av taket var falt ned. Sårede elever satt eller lå på gresset utenfor. Alle de andre husene i gaten var ødelagt. Strømledningene hadde falt ned. Byen sto i brann. – En strøm av mennesker kom mot oss, på vei ut av byen. Noen hadde mistet håret og mange var forferdelig forbrent. Noen var nesten nakne, andre har svulmet opp. Uten unntak holdt de armene ut fra kroppen, kanskje i smerte. Noen krøp mot elven mens de ropte etter vann før de døde på bredden. Et par timer etter eksplosjonen kom det svarte regnet, som spredde aske og radioaktivt materiale. Først ved midnatt hadde Matsushima klart å komme seg hjem. Han lå syk med høy feber og diaré i ti dager før han kom seg til hektene. Matsushima sa at han var blant de heldige. Men minnene fra den dagen har brent seg fast. Han sa at han i ettertid ikke har følt bitterhet mot USA som bombet hjembyen. – Jeg hater atomvåpen, ikke mennesker, som han sa. Det finnes ingen rasjonell begrunnelse for Putin å ta i bruk atomvåpen i Ukraina. Han har mye å tape på å ta et slikt ekstremt farlig og drastisk skritt. Det bør tilsi at risikoen for at Putin bruker atomvåpen i Ukraina er lav.  Å true med atomvåpen kan virke avskrekkende. Men å faktisk ta det i bruk vil utløse vidtrekkende og uberegnelige konsekvenser, selv om det er snakk om taktiske atomvåpen med mindre ødeleggende kraft enn strategiske våpen. Men bruk av slike våpen er en fare som kan ikke utelukkes. Putin har sagt at han ikke bløffer. Med all makt og alle midler som står til rådighet vil han forsvare landområder som Russland ulovlig har annektert. Putins beslutning om å starte en angrepskrig mot nabolandet var heller ikke rasjonell. Det var en katastrofal feilvurdering. Akkurat slik vestlige ledere advarte han om på forhånd. Å annektere ukrainsk land som Russland bare delvis okkuperer er ikke bare illegitimt, men også absurd. Ifølge New York Times har amerikanske representanter i samtaler med folk i Kreml advart om «katastrofale konsekvenser» hvis Russland tar i bruk atomvåpen.  Nøyaktig hva svaret vil bli vil hverken USA eller Nato oppgi


En boligeier i Troms fant 790.000 kroner i sokkelen under kjøkkeninventaret da han skulle renovere kjøkkenet i fjor vår. Pengesedlene var gjemt i konvolutter og poser. Eieren, som er bosatt i Harstad, tok kontakt med politiet og informerte om pengefunnet. Sedlene var fra perioden 1999 til 2012, skriver Nordlys. Det kommer fram i en epost Seksjon for sivile oppgaver i Troms politidistrikt har sendt til Politidirektoratet (POD). I eposten opplyser politiet at saken er ferdig etterforsket og at det er konkludert med at pengene ikke stammer fra straffbare handlinger. – Vi har jobbet lenge med å avklare hva som skal skje med pengene og forsøkt å identifisere riktig eier, sier Andrea Finjord Jenssen, fungerende seksjonsleder for forvaltning i Troms politidistrikt til avisen. Hvis ikke eieren oppspores, vil finneren kunne ha krav på høyere finnerlønn. Ifølge Nordlys har hittegodsavdelingen i politiet undersøkt saken og de første undersøkelsene tilsa at den ene av de tidligere huseierne var død, mens den andre var dement.


Land etter land iverksetter corona-testkrav for reisende fra Kina. FHI avviser noe lignende i Norge: – Unødvendig og dårlig ressursbruk, sier fagdirektør. – I Europa og Norge svømmer vi i en sjø av coronavirus. Vi trenger ikke slå opp paraplyen for å beskytte oss mot å bli våte av noen regndråper fra Kina. Det vil bare være smittevern-teater. Det skriver fagdirektør i FHI, Preben Aavitsland, i en e-post til VG fredag kveld. De siste dagene har en rekke land innført krav om negativ coronatest for reisende fra Kina – blant andre USA, India, Japan, Italia og Sør-Korea. Fredag har også Storbritannia, Frankrike og Israel annonsert testkrav.  7. desember opphevet Beijing brått og uventet de knallharde smitteverntiltakene som har preget tilværelsen for 1,4 milliarder kinesere i snart tre år. Og nå har smittetallene skutt i været:  Internasjonale helseeksperter frykter 1–2 millioner dødsfall i Kina, som følge av at det strenge covid-regimet er borte. Idet Kina åpner for å gi egne borgere utreisetillatelse, innfører altså flere land testing av reisende fra Kina og karantene for dem som tester positivt. Men ikke Norge: – Folkehelseinstituttet følger situasjonen i Kina, og vi har diskutert utviklingen med andre europeiske land, forklarer Aavitsland. Han sier at FHI også er i kontakt med WHO og ECDC, som er EUs smittevernbyrå. Etter å ha vurdert ulike tiltak, har FHI konkludert med følgende råd til regjeringen: – Innreisetiltak bør ikke innføres fordi det er unødvendig og dårlig ressursbruk, skriver Aavitsland. SETT DENNE? Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad forklarer deg hvilke symptomer du bør være obs på: Han skriver videre at FHI ikke ser noe poeng med tiltak overfor reisende fra Kina: – Vi har allerede en stor epidemi i Norge med kanskje to-tre hundre tusen som smittes hver uke. Noen ekstra smittede fra Kina vil ikke gjøre noen nevneverdig forskjell, utdyper fagdirektøren. – Tiltak mot disse reisende ville bare blitt et slags show for å gi befolkningen inntrykk av at man gjør noe viktig. Torsdag uttalte ECDC også at obligatorisk coronatesting av reisende fra Kina er faglig ubegrunnet. Det er heller ikke krav om å innføre et slikt krav i EU som helhet, skriver NTB.

Nei til testkrav:  - Svømmer i coronavirus


Meteorologisk institutt varsler mye snø, vind og regn på Sør- og Østlandet.  – Ja, det blir ruskete, for å si det mildt.  Det sier vakthavende meteorolog Per Egil Haga ved Meteorologisk institutt til VG.  De neste 24 timene ligger det an til å komme nærmere 30 centimeter med snø, og opp mot 40 centimeter noen steder. Alt på 24 timer.  – Vi vil få ganske utfordrende forhold det neste døgnet. Det er et kraftig lavtrykk som beveger seg mot denne delen av landet. Oppjusterer varslene  Meteorologene sendte ut gult farevarsel tidlig tirsdag, men oppjusterte til oransje senere på dagen.  – Det blir utfordrende kjøreforhold onsdag, med redusert fremkommelighet. Brøytebilene vil få det vanskelig med å brøyte så mye snø på kort tid, sier meteorologen.   Ifølge varselet øker faren fra og med midnatt, og skal vare til cirka 04:00 natt til torsdag. Det gjelder for Agder og Østlandet.  Spesielt i Agder, Telemark og områdene rundt Oslofjorden blir forholdene vanskelige med mye snø.  – Jeg ville regnet med ekstra kjøretid. Det vil nok være en fordel å utsette kjøringen, eventuelt kjøre tidligere på dagen. Speilglatt på veiene  Tirsdag kveld og videre utover natten er det fare for is på veiene i deler av Agder og Telemark.  – Det er mulighet for at det begynner å regne mens det er kaldt. Da får vi denne isholken. Folk må kjøre forsiktig tirsdag kveld og i natt. Per nå ser det ut som at det er over i morgentimene, og forhåpentligvis vil ikke dette skape store problemer, sier Haga.  Spesielt i fjellene vil været være krevende.  – Der vil det bli mye vind, med sterk kuling utsatte steder. Sammen med snø vil det bli snøfokk. Det blir vanskelig å kjøre bil her.  VG skrev tirsdag om rekordmange bilskader i desember.  – Tallene er betydelig høyere enn de var i julen 2021, forteller kommunikasjonssjef Bjarne Aani Rysstad i Gjensidige.  – Utsett turen  Vegtrafikksentralen Sør har forberedt seg på været som kommer det neste døgnet. Tirsdag formiddag har de hatt en lang ringerunde.  – Vi har snakket med alle våre entreprenører i de aktuelle områdene. De har fått varslene, og er ekstra på vakt og klare. Det har blitt satt inn ekstra ressurser for å håndtere nedbøret som skal komme, sier Kristin Våsjø, trafikkoperatør i Vegtrafikksentralen Sør.  Våsjø ber folk vurdere om de trenger å kjøre i det aktuelle tidsrommet.  – Se an vær og føre. Hvis det snør kraftig burde du kjøre etter forholdene og være oppmerksom. Eventuelt utsett turen. Det blir mye nedbør, og folk må regne med at det kanskje ikke er nybrøytet på alle vegene. Det kan bli utfordrende.  Også vintervær hos Söta Bror Tirsdag er det også sendt ut gult og oransj farevarsel for snø og sterk vind hos våre naboer i Sverige. I Östergötland, Västergötland, Dalsland og nordre Småland kan det falle mellom 10 og 30 centimeter snø, og det kan komme enda mer lokalt, skriver Aftonbladet.