Det var Ismet Hodzic (60) som mistet livet i Tønsberg søndag, bekrefter Det Islamske fellesskap Bosnia-Hercegovina til VG. VG gjengir navnet i samråd med den muslimske organisasjonen, som har vært i kontakt med pårørende.  Politiet bekreftet søndag ettermiddag at en mann hadde omkommet på Sem i Tønsberg kommune etter å ha blitt klemt mellom en større gressklipper og et gjerde.  Operasjonsleder Øystein Eikedalen i Sør-Øst politidistrikt fortalte VG da at Hodzic sannsynligvis hadde fått et medisinsk illebefinnende, og at han deretter ble klemt.  – Det er kjempetragisk, og et stort tap for de mange som kjente ham. Både eldre og yngre generasjoner er i sorg, sier Senaid Kobilica til VG. Han er hovedimam i Det Islamske fellesskap Bosnia-Hercegovina, der avdøde Hodzic skal ha vært aktiv som frivillig over flere tiår.  – Vi har mistet en personen som var kjempeviktig for oss, som var engasjert og et forbilde for mange, sier Kobilica. – En magnet Hovedimamen omtaler Hodzic som en person som bidro til å etablere det bosnisk-muslimske fellesskapet i Norge, som er lenge har vært et av de største i landet. 60-åringen skal blant annet ha vært spesielt opptatt av å jobbe opp mot unge muslimer, blant annet ved å organisere hytteturer.  – Han var en magnet i fellesskapet, og ikke bare for sin egen generasjon, men også for unge mennesker, sier Kobilica – Han var også en person som jobbet hele tiden for å hjelpe andre. Det var ganske kjent i miljøet at han ga mye til humanitært arbeid for eksempel, legger han til.  Sjefsimamen er ikke kjent med flere av detaljene rundt dødsfallet, annet enn det VG tidligere har meldt. Politiet opplyste søndag at de skal obdusere den avdøde for å kunne slå fast dødsårsaken.

Tønsberg:  Ismet døde i gressklipperulykke


Kylian Mbappé (23) har vraket Real Madrid og skrevet under på en ny treårskontrakt med Paris Saint-Germain. Den spanske serieforeningen LaLiga mener lønnsavtalen angriper stabiliteten i europeisk fotball.  En pressemelding kunngjør LaLiga at de rapporterer Paris Saint-Germain og deres qatarske eiere til Det europeiske fotballforbundet, EU og skattemyndighetene. Det skyldes betingelsene de skal ha gitt Mbappé for å bli værende i klubben. Ifølge LaLiga er lønnen så skyhøy at det setter fotballens integritet på spill. De mener PSG tar på seg en umulig investering med tanke på at klubben har «uakseptable lønnskostnader og store økonomiske tap forrige sesong». LaLiga hevder også at avtalen blant annet er et brudd på reglene til Det europeiske fotballforbundet (UEFA). – Det er en skandale at en klubb som PSG, som forrige sesong rapporterte tap på over 220 millioner euro, som har akkumulert tap på over 700 millioner euro de tidligere sesongene og som har en tropp som kostet rundt 650 millioner euro foran denne sesongen, kan sluttføre en avtale som dette, skriver LaLiga. Etter kontraktsforlengelsen scoret Mbappé hat trick i Ligue 1 lørdag kveld, hvor han er kåret til seriens beste spiller tre år på rad. PSG ble kjøpt av Qatar Sports Investments i 2011 og er eid av emir Tamim bin Hamad Al Thani (41). Qatarske Nasser al-Khelaifi (48) er både direktør og styreleder i PSG. Lørdag poserte han sammen med Mbappé i forbindelse med lagets kamp mot FC Metz på hjemmearenaen Parc des Princes. – Dette er et eksepsjonelt øyeblikk i PSGs historie. Mbappé blir nå hjørnesteinen i klubbens prosjekt i mange år fremover – både på og utenfor banen. Jeg er veldig stolt og glad. Vi skal skape de fineste sidene i vår historie, hevder Al-Khelaifi. Det budskapet er det langt ifra alle som kjøper. Reaksjonene på Mbappé-avtalen er mange og kraftige. PSG har helt siden eierskiftet for 11 år siden blitt beskyldt av kritikere for å være et redskap som benyttes til å vaske ryktet til den qatarske staten. Styreleder og direktør al-Khelaifi i PSG har parallelt sikret seg internasjonal innflytelse med verv som styremedlem i Det europeiske fotballforbundet og styreleder av Den europeiske klubbforeningen (ECA). – Isolert sett har jeg ikke så store problemer med summene, de er så syke uansett. Det som LaLiga reagerer veldig sterkt på, som jeg støtter, er at det er ulike spilleregler for klubber under den samme europeiske organisasjonen (UEFA), sier Petter Veland til VG, anerkjent ekspert på spansk fotball. – Dette er som at PSG klipper ned en angriper som bakerste mann, men likevel får lov til å spille videre, beskriver Veland. Han mener Real Madrid-supporterne var innstilt på at Mbappé ville komme til klubben og at det bare var et spørsmål om når overgangen ville bli offentliggjort.  – Det er veldig mange supportere som er skuffet nå. Dette skjer også rett etter en annen stor skuffelse, at Erling Braut Haaland valgte Manchester City, sier Veland. LaLiga er som Norsk Toppfotball i Norge, interesseorganisasjonen til toppklubbene. De reagerer kraftig på oppførselen til Qatar-eide PSG. Klubben har tidligere lokket superstjernene Neymar, Sergio Ramos og Lionel Messi bort fra Spania. – Jeg er selvfølgelig henrykt. Jeg er overbevist om at jeg kan fortsette å vokse i en klubb som leverer absolutt alt som er nødvendig for å prestere, sier Mbappé i en kunngjøring fra PSG. Tilbakeblikk: Da Mbappé scoret fire for PSG i 2018


Alenemor Chelsea Rivera bor i en liten ettromsleilighet sammen med sine tre sønner på ti, seks og to år i byen Columbus, i den amerikanske delstaten Ohio. De siste månedene har hun pådratt seg gjeld i ubetalt husleie på 26.000 kroner. Da hun kom hjem fra jobb for en måned siden, lå utkastelsesbrevet på dørmatten. I brevet sto det at hun måtte flytte innen tre uker. – Jeg ble redd og begynte å gråte. Alt jeg ønsker er at barna mine skal ha en trygg og stabil oppvekst. Det får de ikke på et herberge, sier Chelsea Rivera til VG. Amerikanerne har pådratt seg gjeld på flere milliarder dollar i ubetalt husleie under pandemien, ifølge The New York Times. Nå står 3,6 millioner mennesker i fare for å bli kastet ut av hjemmene sine. Nesten halvparten er barn. Hjemløs-trusselen skyldes blant annet at mange har mistet jobben eller fått redusert arbeidstid. Delstatene Nevada og Alabama er hardest rammet, ifølge organisasjonen The Aspen Institute. Der tror 37 prosent av husstandene at de ikke kommer til å klare å betale neste månedsleie.  Det er stor variasjon mellom statene. I Vermont er tallet seks prosent. – Det er helt grusomt Chelsea Rivera arbeider i et varehus og tjener rundt 300 dollar, eller 2600 kroner, i uken. Det dekker så vidt månedsleien på 1000 dollar. Under pandemien er vaktene blitt færre og økonomien trang. – Vi er avhengig av matkuponger og hjelp fra venner for å overleve, sier hun. Matkupongen er et privat kort, et slags bankkort, som Rivera får av staten til å betale for matinnkjøp. Beløpet hun får på kortet, er basert på inntekten hennes. Hun får ikke handle sigaretter og alkohol, men kun dagligvarer som frukt, melk og brød. Ifølge forskningsinstituttet Center on Budget and Policy Priorities er 38 millioner amerikanere avhengig av matkuponger, landets viktigste anti-sultprogram. Over halvparten av mottagerne er barnefamilier. Rivera har søkt om kommunal hjelp, men blir møtt av lange ventelister. – Jeg ringer og ringer, men får beskjed om at de ikke har kapasitet. Noen ganger får jeg ikke svar i det hele tatt. Det er helt grusomt, sier trebarnsmoren. Måtte i retten Hun bodde sammen med barnefaren frem til mars i år, men ifølge Rivera var forholdet svært turbulent. – Det var ikke en bra situasjon for barna. Jeg bestemte meg til slutt for å hente dem på skolen og flytte på dagen. Heldigvis fant jeg en møblert leilighet vi kunne overta med en gang, men nesten alle tingene våre ligger igjen i hans leilighet. Rivera har tre sønner – på ti, seks og to år. 27-åringen sier hun prøver å skjerme barna så godt hun kan. Det siste hun vil, er at de skal bli redde og stresset. – Jeg vil ikke vise sønnene mine at jeg bekymrer meg, så jeg prøver å ta dem med til parken og fokusere på andre ting, så ofte jeg kan. Da jeg var liten. stresset mamma med økonomien, og det påvirket meg. Det ønsker jeg ikke for barna mine, sier hun. I august møtte Rivera i retten. Da hadde hun 3000 dollar, det vil si 26.000 kroner, i ubetalt husleie. Hun ble tilbudt hjelp fra organisasjonen IMPACT og fikk beskjed om at gjelden skulle halveres. Organisasjonen jobber for å bekjempe fattigdom og få folk som sliter, på bena igjen. Rivera har også fortalt nyhetsbyrået AP om rettssaken sin. Men over en måned senere er gjelden fortsatt uendret. – Jeg trodde alt var i orden, men hverken jeg eller utleieren min har hørt noe fra organisasjonen. Derfor ringte jeg dem og spurte om en oppdatering. Da fikk jeg beskjed om at jeg fortsatt ikke var godkjent for å motta støtte, sier Rivera. – Tar alle jobber jeg kan få Loven som beskyttet amerikanerne mot utkastelse under pandemien, gjaldt bare til 31. juli. 26. august opphevet likevel Høyesterett forbudet. Det var en seier for utleierne, som har brukt nesten et år i retten på å bekjempe utkastelsesforbudet. Flere delstater har likevel innført forbud mot utkastelse. I New Jersey gjelder loven frem til januar 2022 og i Minnesota frem til juni 2022

Alenemor kan havne på gaten:  - Helt grusomt


I én time trodde familien at sønnen deres var død. Nå beklager sykehuset.  Sørlandet sykehus kontaktet feil pårørende etter MC-ulykken på E18 hvor en mann i 30-årene mistet livet for tre uker siden.  Det melder Fædrelandsvennen. Lørdag 4.september omkom en mann i 30-årene i en singelulykke med motorsykkel. Da mannens pårørende skulle varsles, ble familien til mannen som eide motorsykkelen kontaktet i forbindelse med dødsfallet. Det viste seg imidlertid at det ikke var eieren som kjørte motorsykkelen.  Det tok nesten én time før familien fant ut av at sykehuset hadde gjort en feil da de skulle identifisere den omkomne. Da ringte sønnen, som er i 20-årene, skriver NRK.  – Vi beklager sterkt den belastningen dette har vært for familien det gjelder. Dette skulle ikke ha skjedd og vi jobber nå for å identifisere tiltak for å hindre at det skjer igjen, skriver fagdirektør ved Sørlandetsykehus, Susanne Hernes, i en epost til Fædrelandsvennen.

Fikk telefon om at sønnen var død - var en feil


MÜNCHEN (VG) Eksperter spår at Jakob Ingebrigtsen (21) kan bli en av tidenes mellomdistanseløpere. Det eneste de tror kan stoppe ham er trøbbel med skader og motivasjonen.  Jakob Ingebrigtsen vant EM-gull på både 1500 og 5000 meter i München – som han gjorde i 2018. I 2021 ble det OL-gull på 1500 meter, mens i VM i USA tidligere i sommer ble det gull på 5000 meter og sølv på 1500 meter. Cathal Dennehy, som følger britisk friidrett tett og skriver for blant annet Independent, mener Ingebrigtsen kan være på toppen så lenge motivasjonen og kroppen tillater. – Vi har sett disse dagene at det er mulig å nå toppen godt inne i 30-årene, men jeg tror ikke det vil skje med Jakob på grunn av hvor hardt han har trent over så lang tid allerede. Jeg tror toppen hans vil komme om to-tre år, sier Dennehy til VG. Ingebrigtsen lovte overfor VG torsdag at motivasjonen er på topp. – For meg er det ikke vanskelig å motivere meg, for dette er veldig viktig og jeg har jobbet hardt hele livet for løpingen. Det er gøy å føle på mestring, måle krefter mot verdens beste og se hvor godt jeg kan prestere, sa Jakob Ingebrigtsen. – Ser du for deg at du brått kan bli lei? – Ikke brått, men selvfølgelig kommer det et punkt i alles liv og alles ting der man føler man har nådd det man kan. For min del synes jeg det er like spennende å se hvor god jeg kan bli. Så må man se den dagen man stagnerer, så vil man sikkert stå litt i det. Men jeg velger å tro at det er en stund til, svarte Ingebrigtsen. De neste mesterskapene er VM i Budapest 2023, EM i Roma 2024 og OL i Paris 2024.  Dennehy tror Ingebrigtsen kan jakte verdensrekorden på 1500 meter – 3:26,00 satt av Hicham El Guerrouj – et år det ikke er så mange mesterskap. Men spår samtidig at nordmannen vil være mer dominerende på 5000 meter enn 1500 meter i mesterskap. – Min mening er at han ikke vil tape en 5000 meter i mesterskap på mange, mange år hvis han er frisk og ikke går lei – ettersom han er for aerobisk sterk for tiden til å miste de andre før de siste 400 meterne og han har for sterk avslutning for spesialistene på 5000 meter, sier Dennehy Foreløpig mener skribenten at det er for tidlig å sette Ingebrigtsen ved siden av legendene El Guerrouj eller Sebastian Coe. – På grunn av at han ikke har satt noen verdensrekorder utendørs eller forsvart et OL-gull, men med en tittel til i Budapest og et eller to OL-gull til i Paris, så er han blant de beste gjennom tidende.  Friidrettsjournalisten Jonathan Gault, som skriver for magasinet Let’s Run, mener Ingebrigtsen er favoritt til å ta VM-gull på 1500 og 5000 meter i Budapest neste år. I år ble Ingebrigtsen slått av briten Jake Wightman på 1500 meter. – Jeg tror det er mulig for Jakob å fortsette på sitt nåværende nivå til 2028, men jeg blir overrasket om han kan holde seg på det nivået mye utover det, sier den amerikanske friidrettsjournalisten Jonathan Gault, som skriver for magasinet Let’s Run, til VG. Gault tror at vi kan anse Ingebrigtsen som en av tidenes største dersom den ferske EM-dobbeltmesteren fortsetter medaljefangsten frem til 2028. Det er imidlertid skjær i sjøen: – Det er mange faktorer som virker mot ham, sier Gault og fortsetter: – Vil han fortsatt ha motivasjonen til å reise over 200 dager i året på treningsleirer og presse kroppen slik han trenger for å bli best i verden? Det er også sannsynlig at han på et tidspunkt i løpet av de neste syv årene vil bli skadet. Gault mener i likhet med Cathal Dennehy at Ingebrigtsen ikke har nådd samme nivå som El Guerrouj og Coe helt ennå, mye på grunn av nordmannens unge alder. – Disse gutta og andre legender innen sporten var i stand til å sette sammen år med prestasjoner helt i toppen av sporten. Men Jakob er bare 21 år. Jeg forventer at hvis vi har denne samtalen i 2028, vil han sammenligne seg veldig positivt med dem. Han er så talentfull


Premier League er bare tre runder gammel. Likevel er enkelte eksperter samstemte: Liverpool har dårlig tid på å få maskineriet til å fungere. Ellers er det for sent med tanke på gullkampen. Tidligere landslagsspiller, Liverpool-legende og nå Sky Sports-ekspert, Jamie Carragher, var alt annet enn positiv etter 1–2-tapet mot Manchester United mandag kveld: – Man forventer bare ikke en så dårlig start fra dette Liverpool-laget. De har satt en så høy standard, men er likevel milevis unna City. De må fikse dette kjapt, sier Carragher. Etter tre serierunder står Jürgen Klopps menn med fattige to poeng. Uavgjort mot Fulham og Crystal Palace – og nå sist et sviende tap for erkerival Manchester United. Et United som selv var i trøbbel. Forrige gang Liverpool startet en sesong uten seier på de tre første kampene var i 2012/13-sesongen, hvor laget til slutt endte på en syvendeplass.  Opp til serieleder Arsenal er det for øyeblikket syv poeng. Til gullfavoritt Manchester City er det fem poeng. – Jeg er bekymret for situasjonen vår. Det er ikke enkelt for øyeblikket, men det er hva det er. Vi forbereder oss til Bournemouth, Newcastle og Everton. Vi kan spille bedre, det vet vi. Men vi har også hatt mange gode øyeblikk. Til slutt tapte vi likevel og det må vi akseptere i kveld. I morgen skal vi kjempe igjen, sier Klopp til Sky Sports. Tyskeren mener det er «åpenbart» at Liverpool ikke har funnet rytmen så langt i sesongen, og mener fraværet av en rekke spillere forklarer mye. Joël Matip, Thiago Alcântara, Naby Keïta og Diogo Jota er alle skadet, mens lagets nye toppspiss Darwin Núñez er ute med karantene etter sitt røde kort mot Crystal Palace. – Vi er i en vanskelig situasjon skademessig, med 14–15 seniorspillere tilgjengelige. Vi må sørge for at ingen av dem blir skadet i løpet av uken, for det er ingen reelle alternativer igjen. Det er problemet, sier Klopp og fortsetter: – Hadde vi spilt litt bedre og hatt litt mer tro på det vi gjorde, så burde vi ha vunnet denne kampen. Jeg vet det høres latterlig ut, men det er sånn jeg ser det. Nå tapte vi, og vi får ta det herfra, sier Klopp. Liverpool-back Andy Robertson sier til Viaplay at det så klart er en mislykket start på sesongen. – For oss er dette ukjent terreng. Det er ikke godt nok. Det er ikke i nærheten av den standarden vi forventer av oss selv. Vi må skaffe oss en seiersrekke. Vi må begynne å ta poeng, sier Robertson. – De første 15–20 minuttene var de definitivt mer på enn oss. Etter målet startet vi å gjøre mer av hva vi ønsket å gjøre, men vi må sette en stopper for at vi må ligge under for å våkne opp. Det kan ikke fortsette å skje. Liverpool har havnet under i samtlige av de tre første seriekampene denne sesongen. Her i Norge er Viaplay-ekspert Eirik Bakke helt på linje med Carragher. – Alarmen ringer. For City kommer ikke til å avgi så mye poeng. Fem poeng bak allerede er mye. Det var ikke Liverpool du så mot Manchester United. Det har vi ikke sett med unntak av en halvtime mot Crystal Palace, sier Bakke til VG. Bakke var faktisk ikke overrasket i det hele tatt over mandagens Liverpool-smell. Han viser til de to foregående kampene som han betegner som «svake» sammenlignet med den standarden de har satt tidligere sesonger. Likevel tror ikke Bakke at Klopp gjør store endringer de kommende kampene. – Jeg tror Liverpool kjører på med sitt mønster. De forandrer ikke på noen ting. Men han må få spillere tilbake, det blir nøkkelen for å spille på den måten de vil. De trenger en Núñez på topp som kan lede an. De må få tilbake identiteten, energien, styrkene deres og presspillet. Da vinner de kamper.


HOLMENKOLLEN (VG) Skikongen og forretningsmannen Bjørn Dæhlie (54) var lite snakkesalig om kritikken han har fått for å ha flyttet til Sveits. Dæhlie var fredag i Holmenkollen for lansering av et nytt skilag, Team Aker Dæhlie, hvor hans kleskjede er sponsor med Aker. Det er første gang han opptrer offentlig i Norge etter at han og kona Vilde Falck-Ytter flyttet til Sveits, som har gunstige skattebetingelser, tidligere i år.  Valget om å forlate Norge har fått mye kritikk fra politikere – og også milliardæren Trond Mohn. På VGs spørsmål om hva han tenker om kritikken han har fått etter bytte av bosted, svarer 54-åringen først:  – Jeg kan ta det en annen gang. – Har du fått med deg kritikken? – Jeg har egentlig bare en kommentar. Det er at jeg har flyttet, og det fungerer. Sveits er et fint land. Det minner mye om Norge. Jeg har det bra, svarer Dæhlie og går videre i minglingen. Bjørn Dæhlie hadde en stor karriere med 46 verdenscupseirer, åtte OL-gull og ni VM-gull. Kondis-kongen har i etterkant hatt stor suksess med egen kleskjede under Active Brands.  Dæhlie har også investert i hytter og eiendom. Ifølge skattelistene hadde Dæhlie en ligningsformue på nesten 420 millioner kroner i 2021, samt inntekt på 9,6 millioner, mens han betalte 6,5 millioner kroner i skatt. I februar ble det kjent at Dæhlie og Falck-Ytter skulle flytte ut av Norge. Sveits er nummer fem på listen til Tax Justice Network over skatteparadiser.  I et skatteparadis kan utlendinger og selskaper eid av utlendinger få lave skatter. Skatteparadis har ofte et lovverk som hindrer innsyn, men det er ikke ulovlig å ha verdier i skatteparadiser. – Vi flytter til Sveits fordi det er et svært spennende utgangspunkt i Europa og at rammebetingelsene totalt sett er gode. Planen er å jobbe mindre og oppleve mer, og vi gleder oss veldig, sa Dæhlie til Nettavisen i vinter. De siste årene har Dæhlie skapt flere overskrifter for sine bosteder. I fjor høst ble det kjent at han solgte huset i Bø i Vesterålen – dit han flyttet fordi kommunen var gunstig med tanke på formuesskatt. Huset kjøpte han året før, og han sa da til VG at grunnen var kuttet i formuesskatt i kommunen. Før Bø og Sveits bodde Dæhlie i Nannestad. Hans kleskjede Dæhlie skal nå sammen med Aker satse på langløp, de «nest beste» løperne til langrenn og parautøvere.  – Å bygge opp en virkelig langrennssatsing har vært en drøm, sier Dæhlie, som skal være med rundt laget som mentor.  Aker hadde to forutsetninger for å være med: Laget skal vinne og ha det gøy. Team Aker Dæhlie håper å lokke til seg også internasjonale storfisker, og vil gjerne få frem løpere til landslaget. – Det blir nok noen internasjonale enere i tillegg til norske, sier Dæhlie. – Sykkelsporten er en god inspirasjon med utøvere fra ulike nasjoner. Kanskje er det en vei å gå også for langrennssporten, sier Øyvind Eriksen, Aker-sjef.  Han og Dæhlie er gode venner og jakter sammen, men Eriksen understreker at det ikke er en «vennetjeneste».  – Når Aker engasjerer seg, setter vi ikke noe utløpsdato. Muligheten til å gjøre noe viktig og morsomt sammen, har gjort dialogen mellom bedriftene enkel og effektiv.


Den 14 år gamle jenta sto i et prøverom da hun ved et uhell ble skutt av politiet. Jenta var på shopping med moren da hun havnet midt i et skuddrama inne på på en klesbutikk i San Fernando Valley, nord i Hollywood, melder Los Angeles Times. Flere mennesker ble lamslått og har stilt spørsmål om hva som fikk politiet til å åpne ild.  Politisjef Michel Moore kalte hendelsen «tragisk». – Det er bare helt hjerteskjærende. Jeg har ikke ord som kan trøste en mor og en familie, men jeg lover dem og resten av folket at vi kommer til å gjennomføre en grundig etterforskning, sier Moore til The Times.  Politiet skal ha grepet inn etter meldinger om en hendelse med et våpen inne på butikken. Ifølge politiet åpnet de ild da de så en mann utøve vold mot en kvinne. Mannen ble også skutt og drept av politiet.  Motivet for handlingen er uklart, og det er heller ikke klart om det var en relasjon mellom de to, skriver NTB. Kvinnen ble sendt til sykehus med det som beskrives som moderate til alvorlige skader. Men et av politiets skudd gikk gjennom en vegg som var bak gjerningspersonen:  Bak den veggen var det et prøverom. Politibetjentene undersøkte prøverommet og fant den 14 år gamle jenta. Hun skal ha vært i prøverommet sammen med moren sin da hun ble skutt.  – Vi har en ung jente som var i et prøverom bak en vegg som etter min forståelse var der politiet åpnet ild, sier politisjef Moore.  Han sier at det ikke virket som at politibetjenten som avfyrte skuddet «kunne visst at det var noen bak veggen eller at han så noen andre enn gjerningspersonen og en vegg».  – Det er ikke en politibetjent i USA som noen gang hadde ønsket at en slik hendelsen skulle oppstått, sier Moore.  Politiet holder på å samle inn videoovervåkning fra hendelsen. Ifølge politiet vil det ta en stund å etterforske saken.

Jente (14) prøvde klær i butikken - drept av politiet


En person er fløyet med luftambulanse til sykehus etter at en bil kjørte utfor veien på Hardangervidda. Stupet som bilen har falt utfor, skal være på rundt 10–20 meter, opplyser operasjonsleder Knut Dahl-Michelsen til VG.  Ulykken fant sted langs riksvei 7 ved Litlastølshallet i Eidfjord kommune. Politiet ble varslet kl. 05.20 på morgenen.  Det var to personer i bilen, begge ble skadet, men var våkne og bevisste da de ble fraktet til sykehuset, ifølge politiet. Den ene ble fløyet med luftambulanse, mens den andre ble kjørt til Voss sykehus.  – Dette kunne ha gått galt for å si det sånn, de er heldige som er i live, sier operasjonslederen til VG ved 09-tiden.  – Det ser ut som at bilen har rullet ned langs stupkanten. Dersom de hadde kjørt rett ut hadde det sannsynligvis vært annerledes, fortsetter han. De skadede er to utenlandske menn i 30-årene, ifølge operasjonslederen, og politiet jobber nå med å finne ut hvem de er.  Se flere bilder av ulykkesstedet i galleriet under: Da nødetatene kom frem til ulykkesstedet skal det ha vært oppholdsvær og rundt åtte minusgrader. Personene som ble reddet kan dermed ha blitt nedkjølte da de ventet på hjelp, ifølge Dahl-Michelsen.  De skadede skal ha varslet om ulykken selv. Dårlig dekning og kommunikasjonsproblemer gjorde likevel at det var vanskelig å finne ulykkesstedet.  – De snakker ikke norsk eller engelsk, og har dermed ringt via noen andre som måtte tolke det de sa, sier Dahl-Michelsen.  Selv om begge var våkne og beviste, skal de ha gitt utrykk for at de var skadet.  Her skjedde ulykken: Krevende redningsaksjon Tidligere mandag fortalte han at bilen lå på et sted som det var vanskelig å ta seg ned til. Redningsaksjonen var dermed krevende.  – Begge er nå hentet opp fra bilen ved hjelp av mannskap fra alle nødetatene, skrev politiet i en oppdatering rundt klokken 08. En time senere sendte politiet ut flere bilder fra ulykkesstedet. Her kan man se mannskaper fra nødetatene stående rundt bilvraket som ligger på taket med understellet opp. Et annet bilde viser luftambulansen som har landet nede på platået der bilen havnet.  Det var ifølge NTB snø og vind og ned mot elleve minusgrader da ulykken skjedde. Det er uklart hva som var foranledningen til ulykken.  Operasjonsleder Dahl-Michelsen mistenker likevel at de glatte kjøreforholdene kan ha hatt noe med saken å gjøre:  – Det er nærliggende å tro at de har hatt for høy fart, og at de har sklidd ut. Det blir likevel bare spekulasjoner fra min side, sier han.

Hardangervidda:  - Heldige som er i live


«Norges nye megahit»-deltager Truls Svendsen (49) og samboeren Charlotte Smith (34) fremførte «Når julefreden senker seg» på direkten lørdag. Nå topper låten Spotify-liste. Det melder TV 2 i en pressemelding tirsdag. Julesangen har inntatt førsteplassen på Spotifys norske topp 50-liste. Nummer to og tre på listen er superstjernene Sia (45) med «Snowman» og Mariah Carey (52) med «All I Want For Christmas Is You». Hele tre låter fra TV-konseptet ligger i skrivende stund på Topp 10-listen over de mest spilte sangene her til lands. Det liker TV 2. – Helt utrolig morsomt, sier programredaktør Kathrine Haldorsen i en uttalelse. – Gratulerer så mye, spesielt til Truls Svendsen og Charlotte Smith, som fremførte låten på nydelig vis (....) og selvsagt til Daniel Kvammen, produsent Anders Nilsen og alle de flinke folkene i produksjonsselskapet Montreux og interne TV 2-ere som har jobbet med denne produksjonen. Dette er bare så stas, legger hun til. – Fantastisk Truls Svendsen kom inn som utfordrer i program tre. Han fikk altså god bistand av kjæresten. – Det er veldig stas at folk der ute liker låten så godt, og at det lyttes så mye til den i de tusen hjem, sier Svendsen i pressemeldingen.  – For oss er det både fantastisk og absurd, sier han.  Svendsen sier at de får mange tilbakemeldinger fra rørte lyttere.  – Folk skriver at de sitter hjemme og gråter til den. Vi føler oss heldige som får lov å fremføre en sånn sang, sier komikeren og TV-kjendisen, som ble kjæreste med Smith i 2017, og som han har to barn sammen med. «Fy søren, så gøy dette var!» skrev Smith på Instagram mandag, da låten hadde klatret til 23. plass.  Siden har det altså gått raskt oppover. Smith delte en video på InstaStory mandag morgen, der hun sa at det som er skjedd, er en barndomsdrøm som har gått i oppfyllelse. De andre to låtene som figurerer på Topp ti nå, er Oskar Westerlin (23) med «God jævla jul» på syvende plass og Martine Lunde (25) med «Fuckboy» på niende.  Flere andre låter fra tidligere episoder har også markert seg. Ikke minst føk Helene Olafsen (31) og hennes «Ludvig Daae» til topps etter premiereepisoden. Syv av låtene som har blitt til gjennom programmet, ligger nå på Topp 50-listen. Førstkommende lørdag sendes finalen av sangprogrammet, der kjendiser som ikke er sangere, kjemper om seier. Til tross for hitlåter har serien slitt med seertallet. Om det blir en runde to, er for tidlig å si, får VG opplyst.


Regjeringen har bestemt at alle over 18 skal få tilbud om tredje dose av coronavaksinen før utgangen av februar. Nå jobber kommunene på spreng for å finne ut av hvordan de skal få det til. Søndag kveld kom beskjeden: Alle over 18 år skal få tilbud om oppfriskningsdose innen utgangen av februar neste år, har regjeringen bestemt. Kommunene har logistikkansvaret for selve vaksineringen. For noen av dem kom dette som en liten overraskelse. – Det kom veldig bardust på, det kan jeg bekrefte, sier vaksinekoordinator i Lillestrøm kommune, Lajla Lyseggen, til VG på telefon. – Vi har møte med statsråden i ettermiddag, så da får vi jo mer detaljer. Men det skal holde hardt å klare dette, sier hun. Lillestrøm er ikke alene. Flere av kommunene VG snakker med mandag formiddag sier det samme: Det for tidlig å redegjøre for vaksinasjonsstrategien for aldersgruppen 18–45. Den lager de nå. – Vi sitter jo nå og vaksinerer for harde livet de som er 45+, også kom dette nå i helgen. Da må vi bruke dagen i dag til å finne ut av dette slik at vi kan svare på regjeringens vaksinasjonsmål, sier kommunikasjonsansvarlig i Asker kommune, Vibeke Lindeberg Sand, til VG på telefon. Tidligere var målet å gi alle over 45 år tilbud om den tredje vaksinedosen innen uke to i januar. Stavanger kommune sier de fortsatt forholder seg til de gamle retningslinjene, fordi de «ikke har fått den formelle informasjonen enda». – Vi har kun lest om dette i mediene, sier direktør ved helse og velferd i Stavanger kommune, Eli Karin Fosse, til VG i en e-post. – Detaljplanleggingen rundt dette går vi i gang med når vi får den formelle beskjeden om vaksinering av de som er i alderen 18–45 år, fortsetter hun. Kommunene møter statsråden klokken 16 for å snakke om detaljene rundt det nye vaksinasjonsmålet, er VG gjort kjent med. Årsaken til at regjeringen nå setter opp farten, er at forskningen så langt peker på at tredje dose er viktig for å bekjempe den smittsomme omikron-varianten.  – Det er med utgangspunkt i dagens kunnskap tydelig at en oppfriskingsdose vil bedre beskyttelsen mot å bli smittet og dermed redusere sjansen for å smitte videre, særlig ved smitte med deltavarianten, men også med omikronvarianten, skriver Folkehelseinstituttet (FHI) i en vurdering 17. desember. Både Forsvaret og apotekene skal hjelpe til med vaksineringen, dersom kommunene ønsker det.  – Det kan hende vi vil trenge bistand, men det er for tidlig å si akkurat nå, sier Lillestrøms vaksinekoordinator Lyseggen. Regjeringen har tidligere innrømmet at utrullingen av den tredje vaksinedosen har gått tregt. Ved utgangen av uke 50 var det for eksempel satt 360 000 færre vaksinedoser enn planlagt. – Handler utfordringene deres først og fremst om å ha nok av armer å stikke i, eller nok helsepersonell? – Det vet jeg ikke. Vi hadde 4000 ledige timer i høst, men vi har sett en markant endring etter omikron. Nå kommer folk, for å si det sånn, sier Lyseggen. Lenger nord er Bodø kommune godt fornøyd med det nye vaksinemålet. – Det var en veldig lur måte å gjøre det på. Dette har vi ønsket i flere uker, sier daglig leder ved Bodø legevakt, Jørgen Bjørnstad, til VG på telefon. Når det bare er tidsintervallet på 20 uker som er kriteriet for å få tredje dose, er det enklere for kommunen å planlegge, mener han. – Det gjør det også mye lettere for publikum å forstå, sier Bjørnstad. Bodø tilbyr nå drop in-vaksine for enhver over 18 som ønsker å få satt et coronastikk - uavhengig om det er første, andre eller tredje og forhåpentligvis siste - dose.  – Det skal være veldig lav terskel, men vi anbefaler alle å bestille time, sier Bjørnstad. – Merker dere økt pågang i dag? – Jeg ser at antall ledige timer går nedover. Det gjenstår å sette 28 500 doser i Bodø, forklarer Bjørnstad

Hadde 4000 ledige vaksinetimer:  - Nå kommer folk, for å si det sånn


Golferne Espen Kofstad (34) og Kristoffer Reitan (23) fikk en turnering i Sør-Afrika avbrutt grunnet virusfrykt. Nå vet de ikke om de kan returnere til Norge. Det er ikke mulig å komme seg hjem. – Det er veldig kaos, vi aner ikke hva vi skal forholde oss til, forteller Kristoffer Reitan VG, på telefon fra Sør-Afrika  - der en ny mutasjon av coronaviruset ble oppdaget torsdag kveld. Landet har mer enn doblet antallet nye smittetilfeller på to uker, dødstallene stiger nesten like raskt, og rekordmange 8.500 er innlagt på sykehus med covid-19, 200 flere enn forrige rekord i august. De norske guttene var i gang med ukens turnering i DP World Tour (gamle Europatouren), som ble spilt i Joburg i Sør-Afrika. Alle europeiske spillere, inkludert de to nordmennene, avbrøt turneringen i morges grunnet virusfrykt, forteller Reitan. Selv klarte han ikke cuten etter to runder og skulle uansett ikke spille i helgen. Nå har han og Kofstad tilbragt to timer på klubbhuset, før de trakk tilbake på hotellet og forsøker å få oversikt over mulige fluktruter fra Afrika. – Hvilke muligheter har dere? – Det er et kjempegodt spørsmål. Nå kommer vi ikke gjennom billettsystemene noen steder. Det er enten fullbooket eller så slipper de oss ikke gjennom. EU-kommisjonen foreslo fredag morgen å nødstanse alle flyvinger fra sørlige Afrika. Golferne har, gjennom media, sett at nordmenn sitter fast på fly i Nederland. FHI har foreløpig sagt at det er for tidlig å si noe om innreiserestriksjoner til Norge når det gjelder landene hvor den nye varianten er påvist. – Vi har jo ikke ekstremt lyst på karantenehotell. Espen skulle egentlig spille de to andre turneringene som egentlig er oppsatt på programmet her nede, mens jeg hadde flybillett søndag. Jeg har planlagt å reise til Spania en uke, men det kan bli lengre nå dersom de er lettere på innreisereglene enn Norge. – Akkurat nå er alt veldig usikkert, og vi må bare avvente litt, sier Reitan, som ikke tenker å gjenoppta spill: – Turneringene går, men siden ingen fra Europa vil spille så blir den trolig byttet til kun å gjelde den «afrikanske touren».


(Watford – Chelsea 1–2, Aston Villa – Manchester City 1–2) Chelsea sikret nok en seier og beholdt tabelltoppen. Manchester City jager like etter, kun ett poeng bak etter borteseier på Villa Park. Watford-Chelsea startet dramatisk etter et medisinsk nødstilfelle på tribunen etter drøyt ti minutter. Begge lagene forlot banen, og kampen var stoppet i en halvtimes tid. Over høyttaleranlegget ble det da meldt at tilskueren fikk hjertestans, men at tilstanden skal være stabil. Det tok ikke mer enn kvarteret etter at kampen startet opp igjen før Mason Mount ble spilt opp inne i 16-meteren av Kai Havertz. Mount kunne banke inn 1–0-målet. – Dette var ikke oss. Vi var absolutt ikke klare for denne kampen i dag, sier Chelsea-trener Thomas Tuchel til Amazon og fortsetter: – Havertz var veldig god, men jeg følte at han var den eneste spilleren som nådde sitt nivå i dag. Vi stjal tre poeng. Vi trenger ikke snakke rundt det. For første gang føles det som en heldig seier. Men Watford presset gjestene hardt og utlignet da Moussa Sissoko spilte opp Dennis inne i feltet. Spissen plasserte ballen nydelig bak Edouard Mendy i Chelsea-målet.  Utover kampen satte Chelsea-manager Thomas Tuchel inn på det han hadde av offensive fibre i Romelu Lukaku og Hakim Ziyech for César Azpilicueta og Trevoh Chalobah, og det ga fort uttelling.  For da Chelsea-back Mason Mount slo en hard ball inn i feltet, sto nettopp Ziyech klar til å banke inn de blåkleddes andre mål for kvelden.  Det holdt for Tuchels menn som fortsatt troner øverst på Premier League-tabellen med 33 poeng på 14 kamper.  Like bak dem ligger Manchester City som sikret en viktig borteseier på Villa Park. Ruben Dias sendte gjestene i ledelsen da han banket inn et mål fra ca. 20 meter. Knappe 20 minutter senere doblet Bernardo Silva ledelsen.  Etter pausen var det et sultent Villa-lag som kom ut av garderoben og reduserte etter kun to minutter ved Ollie Watkins. Men nærmere kom ikke vertene.  PS! Også i kampen mellom Southampton og Leicester var det problemer på tribunen. Leicester informerte på Twitter om at annenomgang måtte la vente på seg, ettersom det også der var et medisinsk nødstilfelle på tribunen. Situasjonen kom raskt under kontroll. Kampen endte 2–2.


Det pålitelige sportsmagasinet The Athletic siterer anonyme kilder på at Manchester United er blitt enig med tyske Ralf Rangnick (63) om å ta over laget på midlertidig basis. Det er ikke bekreftet offisielt fra klubbens side. Rangnick jobber for tiden i en direktørrolle for Lokomotiv Moskva, men ifølge The Athletic forventer ikke United å ha problemer med å løse ham fra den kontrakten. Overgangsjournalisten Fabrizio Romano skriver at avtalen mellom Manchester United og Lokomotiv Moskva ennå ikke er i boks. Magasinet, i en artikkel av journalistene David Ornstein og Laurie Whitwell, skriver at det er snakk om en seksmånederskontrakt. Videre skal han ifølge magasinet fortsette ytterligere to år i en konsulentrolle. Manchester Evening News skrev onsdag at Rangnick var storklubbens førstevalg som midlertidig manager, og avisens journalist Samuel Luckhurst skriver torsdag på Twitter at tyskeren var i Manchester tidlig denne uken. Han skal ifølge Luckhurst ikke ha vært tilfreds med det første tilbudet, men skal ha godkjent nye betingelser. – Han er en legende i tysk fotball, og han har vært med å skape den oppturen tysk fotball har hatt de siste tyve årene, beskriver Eivind Bisgaard Sundet, ekspert på tysk fotball og kommentator for Viaplay. Han peker på at Rangnick har forandret fotballen i hjemlandet, blant annet ved å være en forkjemper for soneforsvar på slutten av 90-tallet, da mannsmarkering var det vanlige i Tyskland. Rangnick får gjerne æren for å være en av skaperne av «gegenpressing-fotball», en taktikk som går ut på å sette inn press umiddelbart etter et balltap.  – Spillestilen Jürgen Klopp har i dag, med høyt press, er på mange måter Ralf Rangnick-fotball. Det var han som hadde originalen. Han blir sett på som professoren, forteller Bisgaard Sundet. 63-åringen er også kjent som en klubbygger, blant annet i Hoffenheim (2006–2011) som gikk fra «ingenting» til å bli en stor klubb. Han var også den sportslige arkitekten i RB Leipzig og Red Bull Salzburg. I 2012 styrte han begge klubbene, senere ble han manager i RB Leipzig. – Det er en veldig spennende ansettelse hvis dette blir noe av. Man får inn en med en klar filosofi både når det gjelder spillestil og klubbdrift, mener Bisgaard Sundet. – Han skal ha all makt. Han funker ikke i en jobb der han ikke får bestemme alt, legger han til. Som type beskrives Rangnick som «ekstremt lite karismatisk». – Han er ingen Jürgen Klopp-type, for å si det mildt. Han er en fagmann. Allerede søndag venter Chelsea på motsatt side i en storkamp på Stamford Bridge. Den kampen kommer imidlertid for tidlig for Rangnick, som ifølge the Athletic må få godkjent sin arbeidstillatelse før han kan ta fatt på jobben som Ole Gunnar Solskjærs erstatter. Michael Carrick tok midlertidig over ansvaret for Manchester United etter Solskjær ble sparket søndag 21. november. Han har ledet laget i én kamp – 2–0-seieren over Villarreal tirsdag, som også sikret gruppeseier i Champions League da Cristiano Ronaldo og Jadon Sancho scoret målene. PS! Ralf Rangnick ledet Schalke 04 i 23 kamper i 2011. Da ble de blant annet slått ut i semifinalene av Champions League – av Manchester United.


Mandag klokken 06.33 ble det registrert et jordskjelv i Nordsjøen, mellom Stadt og Færøyane, med styrkegrad 4,6. Equinor stenger nå en av sine plattformer.  – Skjelvet kunne kjennes på hele Vestlandet, langt inn i fjorden. Folk har kjent det godt, også i Stavanger, sier senioringeniør ved jordskjelvstasjonen ved Universitetet i Bergen (UiB), Berit Marie Storheim til VG. Skjelvets episenter var mellom Stadt og Færøyane, 160 km vest for Førde, i Nordsjøen, skriver forskningsinstituttet NORSAR. Ifølge Storheim er normalt sett ikke et jordskjelv langvarig. Hun kan ikke si noe om hvor lenge det varte før de har undersøkt skjelvet nærmere. – Det kan være snakk om sekunder. Skjelv i Norge pleier ofte å kjennes i et mindre område, fordi de ofte er svakere, men dette kunne man merke over hele Vestlandet.  Ifølge organisasjonen European-Mediterranean Seismological Centre er skjelvet målt til 5,1. Storheim sier at et skjelv med styrkegrad 5, kjennes godt, men at sjelden noe kommer til skade.  Anne Strømmen Lycke, administrerende direktør ved NORSAR, sier til VG at de har fått meldinger om at folk har kjent skjelvet helt mot Hedmark og Romerike.  – Dette skjer ganske sjeldent, det er et sjeldent kraftig skjelv. Folk har kjent jordskjelvet over et stort område, sier hun. Det var et jordskjelv med styrkegrad 5,1 i 1989, og et skjelv var målt til 5,3 i 1988. Dagens jordskjelv er altså det kraftigste skjelvet på 33 år.  – Det er skjelv i Nordsjøen med jevne mellomrom, og noen ganger kommer et stort et, det skjedde i dag. Hvis det hadde skjedd på land, i en by, kunne gamle bygninger blitt skadet, sier Lycke.  Tom Fornavn (57) bor i Vikeså, sør i Rogaland. Han sier til VG at han kjente jordskjelvet veldig godt. – Det var skikkelig risting. Jeg lå i sengen, og løp ut på terrassen for å se hva som skjedde. De bygger i området så jeg trodde kanskje det var et stein- eller jordras, men jeg skjønte til slutt at det var et jordskjelv.  Han opplevde et jordskjelv for rundt 20 år siden, men det varte ikke så lenge som nå.  – Dette skjelvet varte i flere sekunder, det var heftig og litt skummelt, sier Fornavn.  Karl Christian Bronken (33) bor i Skien på Østlandet, og sier han også kjente jordskjelvet. Han har opplevd jordskjelv tidligere, og sier at dette er det sterkeste skjelvet han har følt i Norge. – Jeg satt i bilen på vei til jobb, og det var som at den ble dyttet sidelengs. Det var ikke ekstremt, men det varte i mellom fem og syv sekunder, sier han til VG. Operasjonsleder Eirik Loftnesnes i Vest politidistrikt sier til NTB at de har fått to henvendelser så langt. De har foreløpig ikke fått meldinger om personskade eller materielle skader. – De kommer fra Øygarden og Tysse, så det er snakk om store avstander her. Folk sier de blir vekt av at det rister i huset og klirrer i glassene. Ifølge pressetalsperson i Equinor, Gisle Ledel Johannessen, merket Snorrefeltet til Equinor skjelvet på installasjonene, men det er ikke meldt om noen skader på plattformene eller havbunnen. – Vi har stengt av Snorre B-plattformen som et føre var-tiltak, men det er ingen indikasjon på at noe er galt, sier Johannessen til E24. Johannessen sier at det nå gjøres undersøkelser på havbunnen ved plattformene i Nordsjøen. Snorre-feltet består av flere plattformer, inkludert Snorre A i sør, Snorre UPA sentralt på feltet, og Snorre B i nord. – Vi har undervannsfartøy som er på havbunnen allerede nå og de har ikke meldt noen skader, men vi har enda ikke tatt stilling til når produksjonen kan komme opp igjen, sier han. Professor i seismologi, Lars Ottemöller ved UiB, sier til VG at skjelvet er målt til 4,4 i Richterskalaen, og 4,8 i Momentmagnitude-skalaen, og at det dermed per nå blir riktig å gi skjelvet en styrkegrad på 4,6


KRISTIANSAND/OSLO (VG) To voksne kvinner er døde etter en alvorlig voldshendelse i Kristiansand. En person er siktet for drap på to personer.  Den siktede mannen i 50-årene meldte seg til politivakten i Kristiansand, opplyser politiet på en pressekonferanse mandag kveld. Han er ikke tidligere straffedømt. Politiet fikk melding om hendelsen klokken 13.20 og rykket ut med store styrker. Hendelsen skjedde på en privat adresse i bydelen Søm i Kristiansand  – Da politiet kom til stedet, fant de to hardt skadede på adressen, sier Bernt Olav Bryge, politiadvokat i Agder politidistrikt.  De to skadede ble kjørt til akuttmottaket ved Sørlandet sykehus. Like etter klokken 14 fikk politiet beskjed fra sykehuset om at kvinnene ble erklært døde like etter ankomst til akuttmottaket.  Bakgrunnen for den alvorlige voldshendelsen er foreløpig ikke kjent. – Det er veldig lite informasjon man kan gi om hva som er antatt motiv for handlingen. Videre etterforskning skal søke å gi svar på det. Per nå har vi lite informasjon, sier Bryge til VG rett før klokken 19 mandag kveld. – Har dere kontroll på et drapsvåpen?  – Vi har gjort beslag på stedet uten at jeg vil svare definitivt ja eller nei på det, sier Bryge. – Vet dere hva slags type våpen som er brukt? – Det er detaljer i etterforskningen som jeg ikke vil kommentere nærmere av hensyn til etterforskningen. Siktede vil bli begjært varetektsfengslet, forteller Bryge. Mannen i 50-årene har fått oppnevnt advokat Nils Anders Grønås som forsvarer. Grønås har ikke vært i kontakt med sin klient ennå. Grønås ville forsøke å få kontakt med sin klient i løpet av kvelden, men rett før klokken 22 hadde det fortsatt ikke latt seg gjøre. – Det ble ikke avhør i dag. Politiet har sagt at han fremdeles er på en rutinemessig helsesjekk, sier Grønås. – Jeg tenker da at det er naturlig å forsøke å ta opp kontakten med min klient i morgen igjen, sier Grønås. Ettersom han ikke har møtt sin klient ennå, kan ikke Grønås si noe om hvordan han har det eller hvordan han stiller seg til siktelsen. Politiet har foreløpig ikke sikker ID på de to kvinnene. Dermed har de heller ikke fullstendig oversikt over om alle pårørende er varslet. Det er en relasjon mellom de fornærmede og den siktede mannen. Politiadvokat Bryge vil foreløpig ikke kommentere relasjonen. – Forferdelig trist  Ordføreren i Kristiansand Jan Oddvar Skisland forteller til VG at kriseteamet raskt ble koblet på etter hendelsen.  – Det er ikke så mye annet å si enn at dette er forferdelig trist. Det er noe av det verste som kan skje en familie, sier Skisland.  Politiet har iverksatt teknisk og taktisk etterforskning etter hendelsen som vil pågå utover kvelden. Den taktiske etterforskningen innebærer avhør av vitner. VG har snakket med et vitne som bor i nærheten. Vedkommende beskriver situasjonen på åstedet som kaotisk. – Ambulansepersonell løp, politiet løp, alle løp, sier vitnet. En ungdomsskole ligger i nærheten av der hendelsen skjedde. Mange barn på vei hjem fra skolen ble vitne til at den ene personen ble fraktet ut på båre, og underveis fra boligen til ambulansen ble vedkommende forsøkt gjenopplivet, ifølge vitnet VG har snakket med.  Minst åtte ambulanser og åtte politibiler var på stedet, ifølge vitnet. En annen nabo som bor like ved, så også mange ambulansebiler og politibiler på stedet.  – Det er jo alltid grusomt. Du blir ganske skjelven og sjokkert, sier naboen til VG.


BUDAPEST (VG) Nesten hver kveld har Tamas Léderer møtt opp på togstasjonen eller utenfor en idrettshall for å plukke opp en fremmed som trenger et sted å sove.  – Jeg bare møter opp her og står her til jeg finner noen å ta med hjem, forteller han til VG.  I de først ukene etter Russlands invasjon Ukraina var venterommet på Keleti stasjon i Budapest fullpakket av mennesker. Da VG møtte Léderer på stasjonen var han en av mange ungarere som tilbragte kveldene sine her. Mens han ville gi husly, gikk andre frivillige  rundt med skilt på ukrainsk, russisk og engelsk om at de kan oversette eller gi informasjon. I enden av lokalet hadde frivillige fra organisasjonen Migration Aid satt opp et provisorisk kontor, med pulter som fløt over av papirer. Mens flyktninger stod i kø, ringte de frivillige rundt til telefonnumre som står listet opp på en PC. Léderer forteller VG at det er et excel-ark der folk som har mulighet til å bidra med et overnattingssted for flyktninger kan registrere seg, slik at de frivillige kan ringe dem opp om det dukker opp noen som passer til deres leilighet.  Der kan de skrive inn hvor mange netter de kan ta noen inn, hvor god plass de har og hvilke språk de snakker. Han og konas nummer står også i excel-arket, men han foretrekker å møte opp selv.  – Da kan man snakke med hverandre og se hverandre med egne øyne først. Det kan gjøre det tryggere for alle, sier han.  Etter VGs besøk på togstasjonen, har flyktningene som ankommer Budapest med tog blitt omdirigert til en idrettshallhall myndighetene har satt opp i en annen del av hovedstaden.  Frivillige som Léderer, som ikke er del av en organisasjon men har mobilisert via Facebook, får ikke komme inn i selve hallen. Men han får fortsatt telefoner om flyktninger som trenger et sted å sove fra Migration Aid, som har blitt med videre dit, og plukker dem opp utenfor. – Avhengig av flaks Krigen i Ukraina har utløst den største flyktningkrisen i Europa siden 2. verdenskrig. Flesteparten av dem som har krysset grensen har reist til Polen, men over 400.000 har også kommet til Ungarn.  Mens noen av de som kommer har familie og venner de skal til, er det mange som er mer sårbare: Ikke alle snakker engelsk eller ungarsk. De vet ikke hvilke rettigheter de har, eller hvor de har lov til å være.  For dem blir de som tar dem inn i hjemmene sine det eneste bindeleddet til resten av samfunnet i landet de har kommet til.  Léderer frykter at utnyttelse av flyktninger er underrapportert.  – Definitivt, sier han.  Innen forrige uke hadde han og kona vært vertskap for totalt 17 ukrainske familier, i alt fra én til fire netter. Etter hvert har noen av flyktningenes venner og kjente, som også er i ferd med å reise fra Ukraina, tatt direkte kontakt via sosiale medier og spurt om å få sove hos dem.  – Det hjelper nok psykisk, at det er noen du kjenner. Det er også tryggere. For hele reisen er stressende, og avhengig av flaks. Så må du legge alt i en fremmeds hender og be om hjelp, sier han.  – Redd folk blir utslitte Frivillige organisasjoner og privatpersoner har mobilisert massivt for å ta imot flyktningene som akkurat har krysset grensen. De som bare har tenkt på hvordan de skal komme seg ut, må nå finne ut hva som er neste steg.  – Det som er viktig for mange er at de ikke har sett en seng de siste dagene, de har ikke sovet, og de har ikke hatt varm mat. Så det er det vi har hjulpet dem med. I dag venter jeg på en gravid kvinne og skal passe på hennes fire år gamle datter mens hun må på sykehuset, forteller, Zita Görög til VG.  Den ungarske modellen og skuespilleren stod utenfor Nyugati, den andre store togstasjonen i Budapest sentrum, som flyktninger tidligere også strømte til før de ble omdirigert til idrettshallen. I de første ukene av krigen ble det satt opp busser utenfor der folk kunne sitte gjennom natten for å holde seg varme. – En kveld plukket jeg opp en dame med syv barn

- Jeg står her til jeg finner noen å ta med hjem


Med pappa og mamma på tribunen fikk Karna Solskjær (19) sine første minutter for Manchester United.  Samme dag som 19-åringen formelt ble en del av Manchester Uniteds A-stall slapp Karna Solskjær til på tampen i 4. rundekampen i FA-cupen borte mot Bridgwater United Women (tredje nivå) i Somerset. Manchester United vant 2–0.  Ole Gunnar Solskjær – som scoret i sin United-debut 25. august 1996 – og kona Silje var på tribunen og fikk se datterens debut. Karna Solskjær erstattet Ivana Fuso i det 87. minutt og spilte syv minutter i cupkampen. Evening Standard skriver at det er første gang i historien at både far og datter har spilt for Manchester United, det samme gjør fotballjournalisten Sam Homewood: Solskjær er den tredje norske spilleren på Manchester United Women etter Maria Thorisdottir (spilte hele kampen i dag) og Vilde Bøe Risa (byttet inn i 60. minutt). – Dette var veldig gøy for Karna. Det lille jeg har sett av henne viser at hun har fotball i seg. Hun er en spiller som har fysikken og kvaliteter som kan ta henne langt. Dette var den første av forhåpentligvis mange kamper for United i dag, sier Maria Thorisdottir til VG.  Karna Solskjær har scoret i bøtter og spann på Uniteds U21-lag. Hun fikk også sin landslagsdebut for Norges U19-lag i november i fjor.  Hun har – som sin berømte pappa – spilt ungdomsfotball for Clausenengen, og gjorde tre mål på fire kamper for Clausenengen/Dahle før turen gikk til England.


Smitten er stadig økende Norge. Assisterende helsedirektør Espen Nakstad sier at dersom antall innleggelser også fortsetter å øke, kan totalsummen bli krevende. Det er fortsatt stigende smittetall for covid-19 i Norge, og mandag ble det rapportert 1335 nye tilfeller. Samtidig var 168 personer innlagt på sykehus, 47 flere enn dagen før. I Trondheim kommune anbefaler de munnbind igjen, og i Tromsø vurderer de nye tiltak etter rekordsmitte.  Assisterende helsedirektør Espen Nakstad sier til VG at smitteutviklingen nå går i feil retning.  – Smittetrenden er ikke så positiv akkurat nå. Vi har hatt stabile tall for innleggelser, men vi ser nå at det øker, sier han.  – Oppfatter dere situasjonen som alvorlig? – Det er klart at sykehusene vil merke påkjenningen dersom dette holder seg oppe over tid.  Bekymringen deres er knyttet til to ting: Dersom innleggelser for Covid-19 øker, og at folk i tillegg blir syke av andre luftveisinfeksjoner.  – Totalsummen kan bli veldig krevende. Denne høsten har RS-viruset, som særlig rammer små barn, kommet tidligere enn normalt. Det er også knyttet en del usikkerhet til den kommende influensabølgen, sier Nakstad.  – Vi vet fortsatt ikke om vi får et normalt influensa-år eller ikke.  Det er summen av alt dette som er utfordrende.  Her kan du selv se hvordan innleggelsene har økt siste tiden:  Utelukker ikke lokale tiltak Forrige uke uttalte Nakstad at det imidlertid vil være lite sannsynlig med en ny nedstenging. Forsterkede lokale tiltak vil være tilstrekkelig for å få smitte og sykehusinnleggelser ned.  Trondheim kommune anbefaler nå bruk av munnbind på offentlig sted hvor du ikke kan holde en meter avstand – men det er ikke et påbud.  Sett denne? FHI-direktør Camilla Stoltenberg om hva man kan forvente fremover. – Dette gjelder spesielt på buss eller annet offentlig transportmiddel der man blir sittende eller stående tett på hverandre over litt tid, skriver kommuneoverlege Tove Røsstad i en pressemelding. Nakstad utelukker ikke at det vil komme tiltak i andre kommuner fremover.  – Kommunene følger nøye med på denne situasjonen. Hvis de nå ser at smittetrenden er økende i egen kommune og at flere blir inn på sykehus, håper vi at kommunene bruker de verktøyene de har for å få ned smitten.  – Anbefaling om å bruke munnbind er en av tiltakene vi er godt kjente med, og kanskje er det dette som skal til for å få ned smitten i den aktuelle kommunen. – Vaksine er ikke nok Fellesnevneren for smitteøkningen er at folk nå har mer kontakt med hverandre nå enn før, ifølge Nakstad.  – Og så holder vi oss også mer innendørs enn det vi gjorde i sommer.  Nakstad sier videre at det er helt tydelig at vaksinen beskytter godt mot alvorlig sykdom. Han oppfordrer nordmenn til å fortsatt holde seg hjemme om de er syke, og om å teste seg dersom det er nødvendig.  – Vi har god hjelp av vaksinedekningen, men det er ikke nok dersom vi ikke følger de øvrige smittevernrådene. Klarer vi det, klarer vi også å snu trenden, sier han.  – Men det er usikkert hvor langvarig vaksineeffekten er, derfor er det viktig at det er tilbudt en tredje dose til de over 65 år.  Mulig med førjulsferie På spørsmål om mulighetene for å reise utenlands før jul, svarer helsedirektøren at det er fullt mulig å reise uten å havne i karantene dersom man er vaksinert.  – Risikoen for å komme i kontakt med viruset er nok ikke større ute i Europa enn i Norge. Men det er viktig at man setter seg inn i situasjonen til det landet man reiser til, og at man tar de samme forhåndsreglene man ville ha gjort her hjemme.


TV-stuntet til redaktør Marina Ovsjannikova blir hyllet verden rundt. Tirsdag var hun i retten – etter å ha vært «umulig å få tak i» i mer enn et halvt døgn. Det var lenge uklart hvor den russiske journalisten Marina Ovsjannikova befant seg etter at hun ble pågrepet for sin antikrigserklæring på direktesendt TV mandag kveld.  Tirsdag ettermiddag er Ovsjannikova avbildet i et nytt bilde på Twitter. Det er redaktør Kevin Rothrock i det uavhengige nettstedet Meduza som deler bildet av henne. Han skriver at hun er avbildet i retten sammen med den russiske menneskerettsadvokaten Anton Gasjinskij. Ifølge BBC var Ovsjannikova siktet for å «organisere et uautorisert offentlig arrangement», noe som kan straffes med en bot på opptil 30.000 rubler (2500 norske kroner i dagens kurs), samfunnstjeneste eller ti dagers fengsel. Dette antyder at hun ikke vil siktes etter den nye russiske informasjonsloven, som gjør det ulovlig å «spre feilaktig informasjon om Russlands væpnede styrker». Tirsdag melder det russiske uavhengige mediet Mediazona at hun får en bot på 30.000 rubler.  Men, Ovsynnaikova ble ikke bøtelagt for å avbryte TV-sendingen, men for en video hun lagde før hun kuppet TV-sendingen, skriver The Guardian. I videoen sier hun at hun skammet seg over å ha jobbet i tv-kanalen og for å spredd propaganda fra Kremlin. – Dette har vært noen av de vanskeligste dagene i livet mitt. Jeg sov ikke på to dager. Jeg ble forhørt i mer enn 14 timer, sa hun til reportere da hun kom ut av retten.  «Umulig å få tak i» Det var lenge uklart hvor den russiske journalisten befant seg, og det pågikk en jakt blant hennes advokater for å spore opp hvor hun var.  Tirsdag formiddag våknet blant annet en Twitter-konto med Ovsjannikovas navn til live - uten at det er utenfor enhver tvil om det faktisk er Ovsjannikova selv som nå publiserer innhold på denne kontoen.  Flere har sådd tvil om ektheten til profilen, deriblant Meduza-redaktør Kevin Rothrock. I en tidligere versjon slo VG fast at det var kontoen til redaktøren, men nye opplysninger gjør at det hersker tvil om dette, blant annet fordi den ble opprettet i mars måned. Sent tirsdag formiddag er profilen tatt ned.  I meldingene som ble lagt ut på Twitter-profilen tidligere tirsdag sto det: – Jeg angrer ikke på hva jeg gjorde. Samme hva konsekvensene blir, skal jeg bære det som en æresbevisning.  Like før meldingene dukket opp på Twitter-profilen, opplyste hennes advokat til iTV at «ingen visste hvor hun var» og at hun var «umulig å få tak i». Twitter-kontoen hevdet også at Ovjsjannikova hadde blitt fraktet til et ukjent sted, men at hun nå skulle være løslatt og satt i husarrest.  Hylles verden over Marina Ovsjannikova hylles verden over etter at hun mandag kveld stjal all oppmerksomheten under en direktesendt nyhetssending på den statlige TV-kanalen Kanal 1.  Kanalen er en av Russlands største, med over 250 millioner seere i over 190 land.  Hun dukket opp bak nyhetsankeret på skjermen med en plakat påskrevet «Stopp krigen. Ikke tro på propaganda. De lyver til deg. Russere mot krigen». Hun ropte også «Stans krigen! Stans krigen!».  Frankrikes president Emmanuel Macron sier tirsdag at den russiske journalisten nå vil bli tilbudt beskyttelse ved den franske ambassaden i Moskva. I forkant av opptredenen hadde Ovsjannikova publisert en video på sosiale medier hvor hun retter kraftige skyts mot egen president og det russiske regimet.  – Dessverre har jeg de siste årene mens jeg har jobbet i Kanal 1 promotert propaganda fra Kreml, og jeg skammer meg veldig for det nå. Jeg er skamfull for at jeg tillot at løgner ble fortalt på TV-skjermen, at jeg tillot det russiske folk å bli zombiefisert, uttaler hun i videoen. Ukrainsk far og russisk mor På søndag oppdaterte Ovsyannikova sitt profilbilde på Facebook med en selfie dekorert av en fredsdue. Hun har også på seg et smykke som hun omtaler som et symbol på at Russland må stoppe krigen mot og drapene på sitt broderfolk. I skrivende stund har bildet over 40


Russlands angrepskrig mot Ukraina går sin gang. Hva venter oss fremover, og hvordan kan vi forberede oss? SVEN G. HOLTSMARK, professor i historie, Institutt for forsvarsstudier/Forsvarets høgskole
LARS ROWE, ph.d. i historie, leder, Norges Hjemmefrontmuseum Det finnes ingen «forhandlingsløsning» i denne krigen. Russland har gjort det klart at felttoget fortsetter til de har full fysisk kontroll over Ukraina. Deretter skal Ukraina «demilitariseres», «denazifiseres», og «forbryterne» skal stilles for retten.  Ingen legitim ukrainsk regjering vil gå med på noe slikt. Man kan tenke seg at Russland vil tvinge frem et slikt resultat – men «forhandlinger» i en slik situasjon vil bety noe annet enn det som menes når det snakkes om en «diplomatisk løsning».  Uansett hvor brutalt det lyder: Dette er en krig der «løsningen» er militær. Det eneste som kunne endre dette, er om Russland gir avkall på sine krav og åpner for reelle forhandlinger med utgangspunkt i at Ukraina skal beholde sin status som uavhengig stat. Dette kommer ikke til å skje så lenge Putin sitter ved makten. I tiden som kommer, vil vi bli konfrontert med en stadig mer brutal virkelighet. Russland militære strategi vil være å sette inn mer våpen, flere soldater. Krigføringen vil bli stadig mer hensynsløs. Vi har sett dette før: Russland «vant» i Tsjetsjenia først etter at hovedstaden Groznyj var lagt i grus. I Syria fikk vi igjen en påminnelse om hva russisk krigføring innebærer. Vi vil også oppleve en russisk retorikk som blir stadig mer tøylesløs, stadig mer truende. Den vil være løsrevet fra faktiske forhold – sannhetsgehalt har på russisk side allerede mistet enhver betydning. Overfor utenverdenen vil retorikken ha ett overordnet formål: Skape frykt, og slik berede grunnen for vestlig ettergivenhet. Det ultimate fryktvåpenet er trusselen om å sette inn atomvåpen. Hensikten er lett å gjennomskue: Gjennom mer eller mindre dulgte hentydninger om at de strategiske styrkene er satt i høynet beredskap, eller at «alle midler» vil bli tatt i bruk for å nå Russlands mål, vil Putin oppnå én ting – skremme Vesten fra å gi effektiv støtte til Ukraina i form av militært materiell og stadig mer omfattende sanksjoner. I det øyeblikk Putin opplever at Vesten lar seg skremme av muligheten for at Russland vil ta i bruk atomvåpen, er han på god vei til å nå sine mål. Det gjelder den militære krigen i Ukraina, men også den langsiktige dragkampen om Europas fremtid. Det eneste mulige svar på en trussel om å bruke atomvåpen, er å gjøre det klart at slik bruk vil bli besvart med ødeleggende mottiltak. Dette må være USAs og Vestens krystallklare budskap. Om Putin derimot opplever at det å true med atomvåpen faktisk fører til vestlig ettergivenhet, vil han gjenta trusselen ved neste korsvei, og det helt uavhengig av hva som videre skjer i Ukraina. Porten vil være åpnet for å true med atomvåpen for å oppnå et hvilket som helst mål.  Og enda mer alvorlig: I en desperat militær situasjon ville han kunne bli fristet til å bruke atomvåpen – i den tro at Vesten ikke ville svare med ødeleggende kraft. Sagt på en annen måte – om Vesten gir etter for Putins rasling med atomvåpenet, vil effekten være at muligheten for atomkrig faktisk rykker nærmere. Vi må innstille oss på å leve med frykten, fortvilelsen og raseriet i overskuelig fremtid. Og hva må vi gjøre? Ikke gi opp, ikke gi etter for Putins trusler. Dette gjelder beslutningstagere i Norge, Nato og USA (Ukrainerne kommer neppe til å gi etter – de vet at det har de ingen ting å tjene på), og det gjelder alle oss andre i vår daglige refleksjon over situasjonen vi er inne i. Noen vil ha et særlig ansvar, som beslutningstagerne: Vesten må for eksempel ikke la seg true til å sette en øvre grense når det gjelder omfanget av våpenleveranser til Ukraina


Sentrale ledere i Miljøpartiet De Grønne (MDG) var samlet torsdag. De ble enige om å foreslå i Stortinget at Norge skal gi pengene vi tjener på krigen i Ukraina, til Ukraina. – Vi kan ikke berike oss på Russlands invasjon av Ukraina. Når verden oppdager hvor mye Norge tjener på krigen, kan vi å bli sett på som krigsprofitører. Vi kan ikke profittere på en humanitær katastrofe, sier MDG-leder Une Bastholm til VG. – Derfor vil vi foreslå at pengene vi tjener som følge av krigen, som for i år anslås til 1500 milliarder kroner, skal gis i form av en Marshall-hjelp til Ukraina, som et fond for hjelp og gjenoppbygging. Pengene kan også gå til å motvirke matvare- og energikrise som følge av invasjonen. – Veivalg Hun viser til beregninger om hva økt oljepris er anslått å bety for norsk inntjening som følge av Russlands invasjon av Ukraina. Marshall-hjelpen – 14 milliarder dollar – ble gitt fra USA til 18 europeiske land – Norge inkludert – etter den 2. verdenskrig. – Norge står overfor et stort veivalg: Hvordan vi skal bruke disse pengene. Når Ukraina blir bombet og millioner av mennesker er på flukt, da må vi bort fra diskusjonen i Norge om hva vi skal bruke pengene på i Norge. Mange i Norge sliter med de økte kostnadene på mat, strøm og drivstoff, og NAF og transportbransjen krever at regjeringen går inn med penger for å bøte på de økte kostnadene. Og det er mange i Norge som sliter økonomisk og som kan trenge litt hjelp. MDG-politikerne utfordrer nordmenn: – Vi mener at de som rammes i Norge bør regjeringen hjelpe uansett. Vi vet mange sliter økonomisk, og vi er for videre strømstøtte, lavere skatt og bedre sosialhjelp. Men pengene vi tjener på krigen, må gå til ofrene for krigen, ikke til oss. De må gå til humanitær hjelp nå, til oppbygging av landet etter krigen og til å gjøre Europa uavhengig av Putins gass, sier Hansson. – 1500 milliarder, er det bare ett tall dere har satt eller kan det eksempelvis bli mer? – Det kan bli både mer eller mindre. Det avgjørende prinsippet Norge må fastsette er at pengene vi tjener på krigen, ikke skal brukes i Norge, men til å hjelpe Ukraina med hjelp og gjenoppbygging, svarer Berg. – Viktig å stille opp for Europa Aps klima- og miljøminister har tatt til orde for at deler av pengene kan brukes i det grønne skiftet. – Det er vel De Grønne for? – Vi er de første til å støtte at Norge skal investerer stort i fornybar industriproduksjon, som havvind. Det er fullt mulig å omstille Norge innenfor dagens økonomiske rammer. Det er viktig for å stille opp for Europa, som trenger å øke egen energisikkerhet og kutte utslippene sine, sier Bastholm. Hun legger til: – Derfor er vi for utenlandskabler og at vi skal produsere mer fornybar energi gjennom havvind og sol. Hvis deler av milliardene kan gå investeringer i Norge som hjelper Ukraina og Europa med grønn omstilling for å avhjelpe energikrisen, er vi villig til å diskutere det. – Gigasvært – Dette er penger som skal inn i Oljefondet: Dere vil ta penger som skal gå til pensjon til dagens unge i Norge? – Dette er et fond som er gigasvært allerede og som vil gå så det griner, selv om det kan komme litt kutt på grunn av krisen nå. For dagens unge er et ustabilt Europa, global matvarekrise og energikrise også viktig å unngå. Pengene vi tjener nå, som følge av krigen, skal de som er rammet i Ukraina «få tilbake», sier Bastholm. – Hvordan skal dere få gjennomslag for deres forslag? – Vi håper regjeringen forstår at dette er veien å gå. Hvis vi ikke får støtte der, vil vi ta opp saken i Stortinget, sier Hansson. Statsministerens kontor henviser til Finansdepartementet foe å kommentere utfordringen fra MDG. Torsdag kveld melder statssekretær Lars Vangen i Finansdepartementet at de ikke har kapasitet til å svare i kveld.


Skuespilleren Kjersti Holmen døde natt til søndag. Hun ble 65 år gammel.  Den folkekjære skuespilleren døde på Økernhjemmet i Oslo, skriver NRK, som omtalte saken først.  Hun har vært syk i lengre tid, og sovnet stille inn natt til søndag. Skuespillerkollega Kim Haugen sier til NTB at familien ønsker ro.  – Det er virkelig en av de store kunstnerne som er borte. Det er trist for familien, men også for Nationaltheatret som institusjon og hennes kolleger, sier tidligere teatersjef Hanne Gløtvold Tømta til VG. Hun var teatersjef i 12 av de årene Kjersti Holmen var tilknyttet Nationaltheatret. – Hun var en unik scenekunstner i norsk teater, film og ikke minst revy og komedie. Det at hun går bort så altfor tidlig er bare fryktelig trist. Jeg har først og fremst følt det som en ære være hennes sjef, og er svært ydmyk over å ha jobbet med dette store talentet. Ellen Horn, som var teatersjef fra 1992 til 2000, sier til Dagbladet at hun mottar dødsbudskapet med stor sorg. – Jeg kjente Kjersti veldig godt, og har fulgt henne hele karrieren. Hun er en av de største skuespillerne vi har hatt, og hun var en helt unik kunstner. Den folkekjære skuespilleren hadde en lang karriere innen både teater, TV og film. Hun debuterte i stykket «Mannfolk» på Oslo Nye Teater i 1980. Hun vant også en rekke gjeve priser, blant annet Per Aabels ærespris og Aase Byes legat. – Uforglemmelig – Hun er uforglemmelig. Ekstraordinær. Hun var en skuespiller med en utrolig spennvidde. Hun skal ikke bare huskes for de gode rollene sine, hun hadde et utrolig talent. Hun ga Ibsen ny dybde på Nationaltheatret, sier Jon Selås, mangeårig kritiker i VG.  Han forteller at Holmen var naturlig beskjeden og ikke ville ha mye oppmerksomhet.  – Hennes offentlige liv var profesjonaliteten i det hun gjorde, og evnen til å gi veldig mye i alt. Holmen ble syk de siste ti årene av livet sitt, sier Selås.  – Hun fikk dessverre ikke gjort alt hun skulle i livet. Men hun var dyktig på det hun gjorde, sier han. Han tror hun blir husket som en folkekjær skuespiller, som var lett å fatte.  – Sårbarheten og menneskeligheten, avslutter han.  Lang og prisbelønt karriere Holmen har vært mye på skjermen og har hatt en lang teaterkarriere, med både revyer og show. Blant annet har hun samarbeidet med Hege Schøyen. De lagde også TV sammen på denne tiden. – TV-serien hun lagde med Hege Schøyen er det morsomste jeg har sett på TV, sier Selås. Det kongelige hoff utnevnte Holmen til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for hennes innsats for norsk scenekunst» i 2009. Hun fikk Amandakomiteens ærespris samme år. Hun har vært fast inventar på Nationaltheatret siden i 1981, ble fast ansatt i 1992 og har spilt over 20 større roller der.  Holmen etterlater seg sin samboer gjennom mange år, skuespiller Sverre Anker Ousdal, samt de to skuespillersønnene Elias Holmen Sørensen og Isak Holmen Sørensen fra sitt tidligere ekteskap med skuespilleren Reidar Sørensen, skriver NTB.


Kvinnen på fottur i California ville koke drikkevannet fra bekken fordi hun var redd for at det inneholdt bjørneurin. Nå kan Alexandra Souverneva (30) risikere ni års fengsel.  Nesten 150 bygninger er slukt og ødelagt av flammene, tusenvis av personer er evakuert og i området er det erklært unntakstilstand, etter at 35 000 mål er svidd av i Shasta fylke i California. Brannen som startet sist onsdag, pågår fortsatt for fullt og blir omtalt som en av de mest ødeleggende som har rammet det bratte terrenget i delstaten.  Nå er Alexandra Souverneva (30) siktet for mordbrann, melder CNN.  Hun har erklært seg ikke skyldig. Ifølge rettsreferatene var Alexandra på fottur i det nordlige California, da hun fikk beskjed av arbeidere i et steinbrudd om at hun ikke kunne oppholde seg der. Kvinnen skal likevel ha gått videre, og sa hun var på vei mot Canada. Souverneva er en tidligere yogalærer, hjemmehørende i San Francisco Bay, ifølge NBC News. Hun har forklart at hun ble tørst på turen og at hun fant en liten kulp i en bekk, men mistenkte at vannet var forurenset av bjørneurin. Hun filtrerte vannet gjennom en tepose. Filtreringen fungerte ikke, derfor skal kvinnen ha forsøkt å tenne ild. Hun har forklart at det var for vått til å få fyr, derfor drakk hun vannet uten å koke det og fortsatte oppover i terrenget fra bekkefaret.  Da Souverneva følte seg fanget inne i brannen som oppsto, ringte hun brannvesenet.  Hun hadde observert røyk og fly som droppet «rosa væske», som hun forklarte det. Brannfolkene som fant henne konkluderte med at hun trengte medisinsk bistand for dehydrering. Hun skal ha fortalt at hun hadde forsøkt å lage et bål. På bakgrunn av samtalen ble kvinnen tatt med i politiets varetekt. Kvinnen ble bedt om å tømme lommene og på seg hadde hun CO₂-patroner, en lighter og en hvit beholder som inneholdt en grønn bladaktig væske.  Påtalemyndigheten i fylket mistenker Alexandra for ytterligere brannstiftelse. De knytter henne til flere mulige brannstiftelser både i fylket og andre steder i landet. New York Post og andre medier har omtalt kvinnen som sjaman, fordi hun på sin egen LinkedIn-profil har oppført sjaman som sitt nåværende yrke.  Der skal hun også ha oppgitt at hun var doktorgradsstudent på SUNYs New York College for miljøvitenskap og skogbruk. – Vi vil ikke nøle med å straffeforfølge noen som enten med forsett eller tilfeldig starter en brann, sa statsadvokat Stephanie Bridgett etter fengslingsmøtet fredag. Mer enn 100 mennesker er siktet for mordbrann i forbindelse med skogbranner i delstaten i år. Det er fremmet en løslatelseskausjon på 1,3 millioner kroner og Alexandra Souverneva blir fremstilt for retten igjen 5. oktober.


Hans-Erik Dyvik Husby, også kjent under artistnavnet «Hank von Helvete», er død, 49 år gammel. En av Norges mest markante rockeskikkelser har fredag gått bort.  – Det er med tungt hjerte vi forteller at Hans-Erik Dyvik Husby, også kjent i verden som «Hank von Hell», dessverre gikk bort 19. november 2021. Vi ber om at familie og nære venner respekteres i denne tragedien, heter det i en kunngjøring på hans Instagram sent fredag kveld.  Samme melding er lagt ut på Facebook. Hans-Erik Dyvik Husby er mest kjent som mangeårig vokalist og frontfigur under aliaset «Hank von Helvete» i rockebandet Turboneger i perioden 1993 til 2009. De siste årene har han livnæret seg som soloartist og skuespiller. Han fikk braksuksess i musikalen «Jesus Christ Superstar» i 2009, og spilte siden hovedrollen som Cornelis Vreeswijk i den svenske filmen med samme navn.  Husby hadde også roller i filmene «Hassel» (2017), «Los Bandos» (2018) og den ennå ikke lanserte Netflix-serien «Clark». Han har skrevet to kriminalromaner sammen med journalisten Harald Gautneb. Han står også bak kokebøkene «Helvetes god grillmat» og «Helvetes gode burgere». Hanks siste album, «Dead», kom i 2020. På nyåret hadde han ifølge hans egen nettside planlagt turné i Europa, med 40 konserter i blant annet Sverige, Spania og Belgia.  Se bilder fra Husbys liv: Husby har deltatt i flere TV-programmer, blant annet NRKs «Stjernekamp» og Melodi Grand Prix under artistnavnet Hank. Høsten 2011 var han en av dommerne i «Idol» på TV 2. Hans-Erik Dyvik Husby bodde sine første barneår på Gravdal, et tettsted i Vestvågøy kommune i Nordland. Da han var tre år gammel flyttet til Å i Lofoten. Senere flyttet familien til Fauske, Rognan og Tvedestrand. I 2011 deltok han i programmet «Det blir bedre» på TV 3, og fortalte at han mistet moren sin til kreft som seksåring. I forbindelse med deltagelsen åpnet han seg også om sorgen i et intervju med VG: – Vi er alle mennesker. Folk kjenner meg først og fremst som rockestjerne, skuespiller, artist og en person med høye meninger. Noen ganger er jeg tøff i trynet, og noen ganger er jeg liten. Det er bra for meg å få vise det også. Jeg er ikke annerledes enn folk flest, sa han.  I 2012 kom biografien «Hank», skrevet av poet og forfatter Håvard Rem, ut. Dyvik Husby etterlater seg barn. Tilbakeblikk på noen av Hanks stunt opp gjennom årene:


Den ikoniske vestkystrapperen forteller i en podkast at han er kritisk til cannabislovgivningen i Norge. Han har angivelig blitt anholdt flere ganger under tidligere norgesbesøk. Calvin Cordozar Broadus Jr. (49), bedre kjent som Snoop Dogg, forteller at han har havnet i klammeri med norsk politi flere ganger i den ferskeste episoden av podkasten «the Joe Rogan Experience». Etter en konsert skal han ha blitt oppsøkt av to politibetjenter som ba han bli med til politistasjonen for å ta en narkotikaprøve. – De sa: «du må enten avgi blodprøve eller tisse i en kopp», forteller rapperen.  Pågrepet på nytt Seks måneder senere, da rapperen returnerte til Norge for en ny konsert, skal han ha blitt pågrepet nærmest umiddelbart og tatt med til politistasjonen på nytt, ifølge han selv. Prøven hadde nemlig gitt utslag.  – Jeg måtte tisse i en kopp igjen, så spurte de meg om et bilde før de lot meg gå, forteller rapperen.  – Se for deg hvor sjokkert jeg var. Jeg måtte røyke en etter det, legger han til.  Podkastverten Joe Rogan er på sin side overrasket over at cannabis ikke er lovlig i Norge.  – Det er null toleranse, sier Snoop Dogg.  Rapperen utdyper ikke noe om når disse episodene skal ha funnet sted. Da Snoop Dogg besøkte Norge i 2012 ble han imidlertid stoppet i tollen med åtte gram marihuana og over 200.000 i kontanter.  Artisten har også hatt lignende opplevelser i Sverige, og har truet med å boikotte landet ved å nekte å opptre der. Det er neppe noen hemmelighet at rapperen har et liberalt forhold til narkotika. Han har blant annet tjent gode penger det siste året etter å ha investert i cannabis-aksjer.  Snoop Dogg er kjent for å ha bidratt til flere sjangerdefinerende rapalbum på 90- og begynnelsen av 00-tallet, blant annet sammen med produsenten Dr. Dre. I september neste år skal rapperen ha sin første konsert i Norge siden 2014.  PS! Se mer av Joe Rogan i dokumentarserien «The Comedy Store»:

Snoop om norsk politi:  - Det er null toleranse


Norge-helten Mohamed Elyounoussi (27) roste Ullevaal-publikumet og sier at «bølgen» ga ham mer energi. Men mange fotballelskere misliker fenomenet sterkt. – Det tar bort fokuset fra det som skjer på banen. Jeg synes ikke det er flaut, det er upassende. Det er så mange andre ting vi kan gjøre, mener NRK-programleder Tete Lidbom om «bølgen», som kan beskrives slik: Et fullsatt stadion reiser seg opp og ned i en jevn rytme som bølger rundt og rundt på tribunene. Publikumsfenomenet oppsto angivelig under fotball-VM i Mexico i 1986, men der vuvuzelaen eller norske kubjeller aldri har tatt verden med storm, har bølgen nektet å slippe tak. Den dukket senest opp under Norges 2–0-seier over Montenegro på Ullevaal stadion mandag. Fem minutter før slutt begynte bølgen å gå, men ble avbrutt av vill jubel da Mohamed Elyounoussi banket ballen i hjørnet og punkterte kampen. Vitser om «Bølgen og Moi» går sin seiersgang, og sistnevnte forteller at han fikk energi av publikumsstuntet: – Det var helt fantastisk å spille foran et fullsatt Ullevaal. Jeg fikk med meg bølgen og fikk gåsehud under nasjonalsangen. Det genererte så mye energi. Dette er starten på noe stort, og jeg gleder meg allerede til neste samling, sa «Moi» Elyounoussi etter kampen. Men ikke alle er like begeistret for bølgen som Norges tomålsscorer. 35 år etter dens opprinnelse fortsetter den å splitte fotballpublikumet.  Blant de sterkeste kritikerne er Lidbom, født i samme år som både Diego Maradona og bølgen bergtok Mexico-VM. – Mens min mor og min far ga verden en gave i 86, ga Mexico verden en styggedom det samme året, sier halvparten av duoen bak av podkasten «Heia Fotball». Han mener at de som liker bølgen ikke er interessert i fotball og ramser opp andre kjennetegn ved en bølge-fan: – Det tar bort fokuset fra det som skjer på banen. Jeg synes ikke det er flaut, det er upassende. Det er så mange andre ting vi kan gjøre, mener Lidbom. – Men er det ikke en god ting når «Moi» får energi av den? – Han er programforpliktet til å si det. Det hadde vært skrekkelig om han, som har fått flyten, sa at det var på tross av bølgen han gjorde det bra. Da hadde jo han trengt hjelp, sier bølgens jevngamle motstander.  Forfatteren Dag Solstad var blant de første som reagerte med forundring over oppførselen blant publikum. «Når kampen var på sitt mest spennende for eksempel kunne publikum gi fullstendig faen, ivrig opptatt av å underholde seg sjøl ved å ta Bølgen», skrev han og Jon Michelet i sin bok om 86-VM. Solstad mente at bølgen fjernet oppmerksomheten fra fotballen, og gjennom årene har det dannet seg en tilsynelatende voksende masse av kritiske røster.  Også på sosiale medier har bølgen igjen blitt et hett diskusjonstema etter landskampen. Ord som «pinlig» og «kleint» går igjen, mens andre mener de som kritiserer bølgen bare gjør det for å være kul. Tidligere statsminister Kjell Magne Bondevik (KrF) er blant supporterne som ikke ser noe problem med publikumsaktiviteten.  – Jeg var på Ullevaal i går, og det var en skikkelig fotballfest. Jeg synes det er fint med «bølgen» noen ganger, og jeg deltok, sier Bondevik til VG. President i supportergruppen Oljeberget, Lars Olav Karlsen, sier det er delte meninger om bølgen hos dem. – Vi starter aldri opp bølgen, men de fleste blir med når den kommer forbi oss. Det er uansett utrolig gøy at publikum er så engasjert, at de lar seg rive med på den – og det er noe vi liker veldig godt, sier han, og gir gårsdagens stemning terningkast fem. Komiker Jonis Josef var også på tribunen mot Montenegro og ble bekymret over den noe selvgode holdningen til det norske publikumet. – Jeg synes det var overflødig på tredje bølgen. Vi ledet jo bare med ett mål


Marit Bjørgen (41) sier at hun i 20 år så landslagsvenninner pirke i maten og tyne vekten. Nå snakker hun ut.  Matbordet var hygge. Men det som etter hvert skjer rundt bordet, skulle også føre til frustrasjon for Marit Bjørgen gjennom det meste av karrieren. Frustrasjon over det hun så: Lagvenninner som bare pirket i maten. – Det var i perioder, innimellom, hvor det var utfordrende og krevende, sier Marit Bjørgen til VG nå.  Det var det sosiale samlingspunktet på landslagssamlingene. På starten av 2000-tallet trivdes Bjørgen rundt matbordet.  Praten gikk så lett at middag med dessert gikk over i kveldsmat uten at utøverne forlot bordet, skriver NRK-journalisten Ingerid Stenvold i Marit Bjørgen-biografien «Vinnerhjerte», som kommer ut tirsdag.  Men en gang etter OL i Salt Lake City i 2002, da Bente Skari hadde lagt opp, og Bjørgen og Vibeke Skofterud var sentrale i langrennsdamenes generasjonsskifte, var det noe som endret seg. Plutselig sluttet landslagsløperne å spise dessert. Det var så påfallende at Bjørgen tenkte at kanskje hun også måtte droppe desserten, står det i boken: «Samtidig visste hun at det var feil, og hun tenkte at om hun bare tviholdt på de gode rutinene, kunne det kanskje være med på å normalisere måltidene for flere. Så hun fortsatte med dessert. Og hun fortsatte å være best.»  «Gjorde jeg det riktige?» VG har de siste ukene skrevet om spiseforstyrrelser i langrenn. Christiane Honerud Olsen utviklet bulimi. Siri Halle var aldri mett. Landslagsløper Pål Golberg slo alarm da han så sambygdingen Emilie Fleten slite.  VG møter Marit Bjørgen og Ingerid Stenvold mandag i forbindelse med boklanseringen. Historien til damen med 18 VM-gull og åtte OL-gull skal ut til folket.  Bjørgen drikker kaffe. Under en olaskjorte og mørk bukse er kroppen til tidenes vinterolympier.  Selv hun måtte ta en liten runde meg seg selv da hun så lagvenninnene droppet desserten.  «Gjorde jeg det riktige?» Men Bjørgen brukte ikke lang tid til å stole på eget valg.  «En evig skyggeside» Mat, kropp, ernæring og spiseforstyrrelser engasjerer henne. Marit Bjørgen sier det var frustrerende at ikke de andre på laget så på henne når det gjaldt matinntak. Hun var jo den beste langrennsløperen i verden.  Forskning har vist at 30 prosent av kvinnelige langrennsløpere på høyt nivå sliter med spiseforstyrrelser i én eller annen grad. Det er skyhøyt over resten av populasjonen. Det siste året har det også vært en økning i spiseforstyrrelser i befolkningen generelt, og det er de unge som ser ut til å slite mest. I boken om Bjørgen skriver Stenvold at langrennsdronningen til tider var frustrert og lei når hun så lagvenninner tyne vekten. Utfordringene rundt spising, kropp og mat var der nesten hele veien gjennom hennes 20 år på landslaget. Hun beskriver det som «en evig skyggeside». Bjørgen er kjent som en dame som bruker innestemme, uansett. Både før det første VM-gullet i 2003 og underveis mot gull nummer 18 i 2017. Men hun kan bli opprørt, og er det én ting som provoserer henne, så er det når noen sier at det er vanskelig å få i seg nok mat når du trener så mye. Det gjelder også ledere og leger. – Å si at det er krevende å få i seg nok, det trenger ingen å si, for det er bare dumt, sier Bjørgen – som er tydelig i boken: «For så mye erfaring har hun med mye og beinhard trening, og så mye pirking på tallerkener har hun sett, at hun kan si at det ikke er problemet. Det er ikke vanskelig å få i seg nok mat, men man må være enig i at kroppen trenger det, og så må man lage seg gode rutiner ut fra det.» Stadig henvendelser Åge Skinstad var sportssjef for de norske langrennsløperne fra 2006 til 2015.  Han forteller at de hele tiden hadde fokus på ernæring. Selv var han ofte til stede ved matbordet under samlinger. Men han sier han aldri så det samme som Marit Bjørgen


Musikeren og kunstneren Andréa Meyer (52) er blant de drepte i Kongsberg- tragedien. Hun etterlater seg en datter i dyp sorg.  Andréa kom opprinnelig fra Hannover i Tyskland, men giftet seg og fikk en datter med en nordmann for over 20 år siden.  Etter at Andréa ble et av ofrene til Espen Andersen Bråthen i Kongsberg onsdag kveld, ønsker familien å komme med følgende uttalelse:   «Andrea etterlater seg et voksent barn. Datteren uttrykker stor sorg og savn etter tapet av sin mor. Andrea vil bli dypt savnet av både sin norske og tyske familie. Familien ønsker ellers ro etter denne tragiske hendelsen.» Andréa Meyer var tidligere kjent under artistnavnet Nebelhexë. Hun har gitt ut ti plater fra 90-tallet og frem til 2013, og medvirket på en Satyricon-plate i 1996.  Ifølge Wikipedia har hun også vært forfatter, manusforfatter, skuespiller og modell.  At hun har betydd mye for mange i undergrunnsmiljøet ble tydelig da navnene på Kongsberg-ofrene ble offentliggjort lørdag. Flere tok kontakt med VG med reaksjoner som denne:  – Jeg fikk hjertet i halsen da jeg hørte at hun var død. Hun betyr mye for mange i metal/neofolkmiljøet, så hadde vært fint med en sak for å hedre henne.  Les mer: Disse ble drept i Kongsberg Didrik Søderlind har jobbet som musikkjournalist og kjenner godt til undergrunnsmiljøet i Norge. Han forteller at Andréa Meyer hadde en fanskare over hele verden. – Hun satte sitt preg på undergrunnsmusikken gjennom bandprosjekter som Aghast og Hagalaz’ Runedance, og beveget seg fra det industrielle til folkemusikk, sier han. – I Norge var Andréa Meyer ukjent fordi norsk presse ikke dekker denne type alternativ musikk, men for eksempel i Tyskland var hun en størrelse, forteller han.  Det engelske metalbandet Cradle of Filth, som Andrea Meyer har samarbeidet med, utrykker lørdag sorg over drapet  i sosiale medier. De skriver at Andrea var med på deres debutalbum «The Principle Of Evil Made Flesh» fra 1993, hun var også modell og danset på scenen med dem. De skriver at hun hadde stor betydning i startfasen for bandet.  «Hun vil ble dypt savnet og vår dypeste medfølelse og sympati går til hennes nære og kjære,» skriver de.

Drept i Kongsberg:  - Andréa vil bli dypt savnet


Alexander Storåker (16) døde etter å ha krasjet på moped under en politijakt i Sverige i fjor. Politimannen som er tiltalt for å ha «forårsaket en annen persons død» sier i retten at det aldri var noen jakt.  Rettssaken mot den svenske politimannen, som kjørte den sivile politibilen, er i gang i Alingsås tingrett. Saken ble først utsatt da tiltale ikke dukket opp på grunn av sykdom for to uker siden.  Fredag forrige uke og mandag denne uken forklarte politimannen og kollegaen som satt med han i politibilen seg for retten, foran Alexanders foreldre og venner, skriver Lerums Tidning. – Ja, jeg ville gjort det samme igjen, sa politimannen på spørsmål fra aktor fredag. – For mitt bilde av det er at det absolutt ikke har vært et spørsmål om forfølgelse, forklarte han ifølge avisen.  Torsdag er siste dag i rettssaken mot mannen, som nekter straffskyld.  – Vi ble veldig opprørt når den tiltalte politimannen under rettsaken gjentok det han tidligere har sagt i avhør «at han skulle gjøre samme sak igjen». For oss er det helt uforståelig at et menneske kan utrykke seg på den måten når den dødelige utgangen er kjent, sier Alexanders far, Frode Storåker, til VG. 12. mai 2020 blir 16 år gamle Alexander Storåker og en kamerat jaget på moped av en sivil politibil i Lerum i Sverige. Kameraten overlever uten store skader, mens Alexander treffer en lyktestolpe. Til tross for at han har hjelm, dør han kort tid etter. Ifølge svenske forskrifter har ikke politiet lov til å forfølge mopeder eller andre kjøretøy i trafikken, unntaket er om det finnes mistanke om et grovt lovbrudd.  I dokumentene fra den svenske etterforskningen kommer det fram at Alexander ikke var mistenkt for noe annet enn en mulig trafikkforseelse.  – Initierte stoppforsøk Politiet får midlertidig lov til å prøve å stoppe mopeder, men må avbryte innen det defineres som en forfølgelse.  – Mitt inntrykk er at vi initierte et stoppforsøk, det tar jo noen sekunder og da har vi kommet et stykke, sa politimannen fra vitneboksen.  Videre fortalte politimannen at han ikke er sikker på om Alexander forsto eller ikke. – Så han svinger inn til høyre, og jeg har ingen anelse om hvordan det ser ut der inne, så jeg svinger etter, noe som er helt normalt å gjøre.  Alexander svinger av veien etter 100 meter, inn på en gruslagt gangvei i et boligfelt. Flere vitner til biljakten har forklart i avhør at både mopeden og politibilen holdt høy fart på grusveien. – Min første tanke var at politibilen jaget mopeden, har et av vitnene sagt i avhør. Politimannen problematiserte i retten begrepene «forfølgelse» og «stoppforsøk», og mener det ikke finnes tydelige retningslinjer for når et stoppforsøk går over i forfølgelse. Han mener politiet må få kjøre etter kjøretøy en kort stund når man forsøker å stoppe det, før det blir ansett som forfølgelse.  Se minidokumentaren Aftonbladet har laget, som tar for seg det høye antallet politijakter i Sverige de siste årene: – Tenker fortsatt på det hele tiden Kompisen som satt bakpå Alexanders moped sa i retten fredag at han mente politiet kjørte rett bak dem hele tiden, ikke mer enn ti meter, sa han. – Jeg lever og er takknemlig for det, men jeg tenker fortsatt på det hele tiden, sa gutten i rettssalen i Alingsås.  Frode Storåker sier til VG at de ser fram til at rettsaken skal avsluttes og venter spent på dommen.  – Vi håper selvsagt at den tiltalte blir funnet skyldig i begge tiltalepunkter. VG har tidligere skrevet om ungdom i Sverige som forteller om lignende hendelser som Alexanders. I Facebook-gruppen «Twostrokerider Mopedforum», med over 30.000 medlemmer, hevder flere at de har blitt jaktet og kjørt på av politiet.  Trafikkulykkeforsker Jörgen Lundälv skriver i sin rapport «Vilda biljakter, viljor och skador» fra 2016 at stadig flere barn og unge er involvert i biljakter i veitrafikken i landet. Den bygger på medienes rapportering

Tiltalt politimann i retten:  - Ville gjort det samme igjen


I en intern e-post i TV2 skriver nyhetsredaktør Karianne Solbrække om sitt tidligere forhold til den kjente islamisten Arfan Bhatti. – Jeg har forståelse for at dette kommer opp, skriver hun til VG. «Som dere vet, gjorde jeg en stor tabbe for 16 år siden – som jeg den gang beklaget offentlig», skriver Solbrække (49) i e-posten, ifølge Aftenposten. TV 2s nyhetsredaktør sikter til forholdet hun hadde til Bhatti (44) i en periode på midten av 2000-tallet. Bhatti har den siste tiden igjen vært i søkelyset som følge av koblingen til terrorsiktede Zaniar Matapour (43) etter barskytingen i Oslo. Blant annet har de ifølge VGs opplysninger vært i en chatgruppe sammen og blitt stoppet i en bil sammen. Solbrække var journalist i TV 2 da hun var involvert med Bhatti. Forholdet var avsluttet da hun ble innkalt som vitne i rettssaken om synagogeskytingen i 2008. I 2017 ble hun nyhetsredaktør i TV 2.  – Jeg har forståelse for at dette kommer opp, skriver Solbrække i en kommentar til VG mandag ettermiddag.  – Jeg gjorde en stor tabbe for 16 år siden, som jeg beklaget den gangen. 11 år senere fikk jeg tillit av sjefredaktør i TV 2, Olav Sandnes. Den tilliten har jeg forsøkt å forvalte på en god måte, legger hun til. Holder fremdeles i sakene VG har også sendt Solbrække spørsmål knyttet til hennes habilitet i nyhetssaker som omhandler Arfan Bhatti. Kommunikasjonssjef Tor-Martin Torbergsen i TV 2 viser til at slike habilitetsspørsmål må besvares av sjefredaktør Olav T. Sandnes. – Det har ikke skjedd noe i den siste tiden som endrer på hverken min vurdering av hennes habilitet, eller tilliten, svarer TV 2-sjefen i en e-post til VG.  – Denne saken kom opp fordi det ble stilt spørsmål om hvorfor TV 2 utsatte nyhetene om Bhatti, som jo var beviselig feil, legger han til.   – Betyr dette at Solbrække faktisk holder i sakene om Bhatti? – Hun er nyhetsredaktør, og holder like lite og like mye i disse sakene som andre saker. Det er hele laget av journalister, utgavesjefer og vaktsjefer som Karianne leder, som gjør de løpende vurderingene, svarer sjefredaktøren. – Hvordan har Solbrække selv bidratt til vurderingen av egen habilitet, ref. Vær varsom-plakaten om integritet og troverdighet? – Ved å være åpen overfor meg da jeg ansatte henne, om et kortvarig forhold som da lå 11 år tilbake i tid, svarer Sandnes.  Punkt 2.2 og 2.3 i Vær varsom-plakaten fremhever blant annet at redaktører skal verne om sin uavhengighet, og at de skal være åpne om bakenforliggende forhold.  I kommentaren til VG skriver Karianne Solbrække at hun mener det er en selvfølge at TV 2s journalistikk ikke skal preges av hverken hennes eller andres fortid.  – Jeg har en sjef over meg, og jeg har en stor gjeng kvalifiserte ledere, utgavesjefer og vaktsjefer på lag, som tar gode beslutninger hver eneste dag, skriver hun.  – Ikke minst har jeg en redaksjon med ekstremt dyktige journalister som lager journalistikk uavhengig av min eller andres fortid, legger hun til.  Har vært åpen i TV 2 Nyhetsredaktøren forteller at hun har vært åpen om saken innad i TV 2, men at hun har valgt ikke å snakke om det offentlig – av hensyn til barn og øvrig familie. – Dette er en del av min historie, som jeg lever med konsekvensene av, skriver Solbrække.  – Jeg tok permisjon den gangen, i stedet for å søke meg vekk fra mediene. Så valgte jeg helt frivillig å bli nyhetsredaktør i TV 2 da jeg fikk den tilliten. Da visste også alle at dette var en del av min bagasje. Med få unntak valgte norske medier, deriblant VG, ikke å identifisere Solbrække under en rettssak der forholdet ble kjent, i 2008. Hun var da journalist og ikke mistenkt for noen ulovlige forhold, men vitnet i rettssaken. Arfan Bhatti (44) er straffedømt flere ganger

Redaktør hadde forhold til Bhatti:  - Har forståelse for at dette kommer opp


Henning Solberg (49) må ut med 1,55 millioner kroner til sin tidligere forretningspartner Ramiz Safdar (34). Rallyprofilens advokat mener likevel at det er en «klar seier». Denne maratonsaken har nå vært i Borgarting lagmannsrett, der begge parter la fram ulike pengekrav mot hverandre. Ramiz Safdar og Henning Solberg samarbeidet om dekkbutikken DekkNor, der Solberg eide 66,6 prosent gjennom sitt selskap Heso Holding AS. Safdar eide de resterende 33,3 prosentene gjennom sitt selskap Bilgruppen 1 AS, i tillegg til å være daglig leder. Saken startet med at Safdar høsten 2019 begjærte Solberg konkurs og krevde 11,7 mill. kroner av rallyføreren.  Konkurssaken endte først i full frifinnelse for Solberg i Heggen og Frøland tingrett, men lagmannsretten opphevet denne tingrettsdommen. Sommeren 2020 inngikk de så et forlik som innebar at Solberg betalte Safdar 2,6 millioner. Det tok imidlertid ikke lang tid fra forliket ble inngått til et søksmål fra Safdar og motsøksmål fra Solberg ble tatt ut. Det er denne saken som nå har fått en ny avgjørelse. Den tidligere VM-stjernen hadde anket en dom om at han skulle betale 470.000 kroner til Safdar. Nå ender det med at Solberg må ut med mer enn tre ganger så mye som etter tingrettsdommen – men likevel langt mindre enn det Safdar opprinnelig krevde. Samtidig frikjenner retten Safdar for Solbergs motsøksmål som gikk på at Safdar hadde krevd Solberg konkurs «mot bedre vitende».  – Kravet om konkurs fra Ramiz Safdar var ikke urettmessig. Konkurs ville ha blitt åpnet dersom konkurssaken ikke hadde blitt forlikt, heter det i dommen, som først ble omtalt av Finansavisen. Solbergs juridiske hjelper, advokatfullmektig Helene Jameson Skrede i Advokatfirmaet Skarpholt, skriver i en melding til VG: – Nå har Borgarting lagmannsrett konkludert med at Solberg skylder 1,4 millioner. Dette er samlet sett over 7,7 millioner kroner mindre enn det Safdar i utgangspunktet hevdet at Solberg skyldte og av det beløpet som han krevde Solberg for, fastslår Skrede – og viser til de ovennevnte summene. – Selv om Solberg ikke er enig i at han skylder Safdar et krav i denne størrelsesorden, så er han frifunnet for over 7,7 millioner kroner fra det opprinnelige kravet fra Safdar - og det er en klar seier for Solberg, skriver advokatfullmektigen i meldingen til VG. – Jeg er kjempefornøyd. Jeg vant fram på alle punkter, minus ett på 150.000, sier motparten Ramiz Safdar til VG.  Finansavisen har snakket med Safdars advokat Håkon Juell Hassel fra advokatfirmaet Elden, som sier at «hvis pengene ikke blir gjort opp når dommen er rettskraftig må vi gjør det loven tillater, eventuelt gjennom ny konkursbegjæring». – Det er et resultat som både Safdar og jeg er godt fornøyd med. Det var en mindre del vi ikke ble hørt med, men det er markert bedre enn for tingretten, så dette kan vi leve godt med, sier Juell Hassel til avisen. Skrede sier til VG på vegne av Solberg at de ikke har tatt stilling til eventuell anke. Selv om partene inngikk en forliksavtale sommeren 2020, da Solberg betalte Safdar 2,6 mill., fastslår lagmannsretten at dette er ikke til hinder for de kravene som Safdar nå rettet mot Solberg. Totalt må Solberg altså betale Safdar 1,4 mill. kroner pluss 153.000 kroner i saksomkostninger.  Tidlig i juni falt dommen i en annen sak, som Safdar på vegne av selskapet DekkNor hadde krevd Solberg for til sammen fem mill. kroner. Dommen, gjengitt av lokalavisen Smaalenene, innebærer at Solberg må betale 4,5 millioner til DekkNor, inkludert saksomkostninger og renter. Da varslet Solbergs advokat Hans Kristian Skarpholt at de kunne dokumentere at Solberg selv hadde spyttet inn 9,9 millioner kroner i selskapet, som de mener fører til at de har penger til gode. Dette skal avgjøres når et såkalt rekonstruksjonsbo av Dekknor skal gjøres opp.