DOHA (VG) Et kvarter etter førstemann kom Lionel Messi (35) tuslende ut på treningsfeltet som sistemann, men når det gjelder «den siste brikken» kan det være nå eller aldri. – Alle sier at det Messi mangler er en VM-triumf. Jeg tror dette er hans siste sjanse, hans siste mulighet. Jeg tror ikke han får sjansen i neste VM. Derfor er det så viktig for hans karriere, hans rykte og hans historie, sier Radio Cadena 3-journalisten Mariano Lotuf. Men til tross for at Messi har annonsert at dette er hans siste VM, er de som følger Argentina tettest delte i sine meninger om hvorvidt han faktisk er det eller ei. – Jeg tror at Messi kommer til å spille i VM i 2026. Jeg tror han vil bli den første spilleren som spiller i seks VM, sier kollega Nicolás Mai. I flomlys og måneskinn i kveldsmørket på Qatar University Training Centre handlet det aller meste om Lionel Messi. Fotografene så ikke ut til å bry seg stort om at stjerner som Lautaro Martínez, Julián Álvarez og Ángel Di María trikset og lekte seg med ballen, men holdt isteden linsen rettet mot garderobedøren. Da han omsider kom tuslende ut på gressmatten – som sistemann – overdøv blitsregnet fra fotografene lyden av dronen som filmer treningene. Først da Messi kom utpå, knøt lissene og ble med i «hæppesirkelen», fikk pressen beskjed om at stoppeklokken for det åpne kvarteret var i gang: Ingen Messi, ingen trening. Dersom det går galt for Argentina i skjebnekampen mot Polen, kan det være siste gang man får se Lionel Messi i et fotball-VM. – Det vil være en katastrofe for Argentina hvis de taper, sier Mai. Det er ikke bare argentinerne som snakker om Messi. På Polens pressekonferanse ble «hvordan stoppe Messi»- spørsmålet ikke stilt én, ei heller to, men hele tre ganger i ulike former dagen før dagen. – Alle har stilt seg det spørsmålet i 18 år: Vi kommer ikke til å få svaret før han legger opp, sier Polen-trener Czesław Michniewicz dagen før møtet med Argentina. Etter det ydmykende 1–2-tapet mot Saudi-Arabia imponerte Argentina heller ikke i den påfølgende kampen mot Mexico, men da det gjaldt som mest lot ikke lagets store stjerne seg stoppe. – Jeg kastet en klump med dritt til ham, men han finner alltid løsninger på alt, sa lagkamerat Ángel Di María etter Messis silkemyke touch og nådeløse avslutning. Di María røper at Messi hadde identifisert og snakket om at akkurat en slik situasjon kunne oppstå – og ba ham finne ham i området like utenfor sekstenmeteren. – Jeg ventet på at det øyeblikket skulle dukke opp og ga det til ham, og han scoret et enormt mål. Jeg har ikke ord lenger. Jeg har hatt sjansen til å spille med den beste spilleren i verden på klubbnivå og i 14 år med landslaget. For meg er Leo alt, sier Di María. Nå er alle øyne igjen rettet mot Argentina-stjernen. Det argentinske nyhetsselskapet Relevo avslørte nylig at Messi også blir fulgt av et dokumentarfilm-team. I diskusjonen mellom hvem som er størst av Diego Maradona og Lionel Messi, vil argentinerne alltid fremheve VM-tittelen fra 1986. – Det blir et spesielt øyeblikk, for det er mest sannsynlig mitt siste VM. Det er min aller siste mulighet til å gjøre drømmen min, vår drøm, virkelig, sa Messi før møtet med Saudi-Arabia. Med tap er Argentina ute. Dersom det blir uavgjort, er de avhengige av at Saudi-Arabia ikke slår Mexico. Aller helst bør de vinne. Gruppeseier betyr nemlig at de unngår Frankrike og isteden møter enten Danmark, Australia eller Tunisia, ettersom det er helt usannsynlig at Australia (-2) passerer Frankrike (+4) på målforskjell. Før VM-åpningen hadde argentinerne gått 36 kamper uten tap, men så langt i mesterskapet har laget som helhet slitt med å få spillet til å flyte


Den norske rap-pionéren har gått bort. – Et av de beste menneskene jeg har møtt, skriver manager Leo Ajkic.  Familien har bekreftet dødsfallet overfor VG gjennom hans manager Leo Ajkic.  Rapperen fra Sandviken i Bergen ble 36 år gammel.  Vågard Unstad regnes som en pioner i det bergenske hiphop-miljøet, som han var en del av siden tenårene. – Et av de beste menneskene jeg har møtt. Ekte venn for så mange. Har betydd utrolig mye for mange folk her, skriver Leo Ajkc i en tekstmelding til VG.  – En av de smarteste og beste rapperne i Norge, legger Ajkic til.  Vågard Unstad var en av grunnleggerne av den bergenske rapgruppen A-laget.  Gruppen ble startet i 2006 sammen med Girson Dias og Petter Sundby, bedre kjent som Store P.  I 2006 ga de ut sin første plate med navnet «Nokke feita vol. 1: Utrygt for utflipp».  A-laget har gitt ut to album og en rekke singler. Gruppen har blant annet varmet opp for Snoop Dogg og The Game, skriver BT, som omtalte saken først.  Rapgruppen var med på å bygge opp det bergenske rapkollektivet NMG/G-huset i 2007.  Selskapet står bak utgivelser av artister som Store-P, Lars Vaular, Myra, Jona V og Dårlig Vane m.fl.   I 2014 var han med på å starte opp utestedet Klubb Kok, der han ble markedssjef i 2014. Klubben stengte dørene igjen i 2018.  – Det er helt forferdelig. Alle tanker til familien hans, sier Marie Amdam til VG.  Razika-vokalisten har kjent Vågard Unstad i mange år og lytter selv til musikken fra A-laget.  – Vågard har alltid vært en intellektuell rapper, en sjelden stjerne på den norske raphimmelen. Han var en samfunnsengasjert fyr som har brydd seg om mye mer enn musikk. Vi har mistet en viktig stemme, sier Amdam.  Hun forteller om en gang Razika skullle spille konsert i Berlin. Da møtte de Vågard og moren på Flesland lufthavn, som skulle samme sted.   – Vi hadde noen veldig morsomme dager sammen med ham i Berlin.  Marie Amdam understreker betydningen Vågard sammen med A-laget har hatt for norsk hiphop.  – De hadde en teft og en humor, og ikke minst en rapstil som var veldig forfriskende på den norske rapscenen. De reaktualiserte den norske rappen, sier hun.   På Instagram hyller artisten Marcus Kabelo Møll Mosele, bedre kjent som Kamelen, rapperen med Lars Vaular-låten «Legender».  Sangen inneholder blant annet tekstlinjene «Legender lever lenger og overlever alt» og «Han var i midten av sitt liv». Selv signerer Kamelen innlegget med «Hvil i fred». Forfatter og journalist Øyvind Holen skriver i en tekst på Facebook at hiphop-entusiaster som ham og Vågard gjennom oppveksten var blitt vant til å miste sine musikalske helter så alt for tidlig.  – Nå er Vågard tragisk nok blitt en av disse selv, han som med sine mixtapes med A-laget ble en av mine musikalske helter, og som bidro sterkt til at jeg gjenfant gløden for norsk hiphop etter en overdose i arbeidet med «Hiphop-hoder».  Holen deler et utdrag fra en av sine bøker om norsk hiphop.  – Vågard Verbal fra Sandviken gikk fra buekorpset Mathismarkens Bataljon til å bli en av de mest breiale kisene på Hip-hop.no. Girson fikk øynene opp for ham da de delte scene på en hiphopfestival på Arenum messesenter i februar 2003, og selv om «the lyrical menace» fra Sandviken verken hadde like kule klær eller like mange damer i armkroken som Girson, skrev han gode tekster i bøttevis.


AL KHOR (VG) Væpnede innbruddstyver skal ha brutt seg inn i Raheem Sterlings hjem, ifølge flere medier. Før åttedelsfinalen mot Senegal opplyste England at Sterling var uaktuell for spill som følge av en «familiesak». BBC skriver søndag kveld at inntrengere skal ha tatt seg inn i hjemmet til Chelsea-spilleren, og at hans familie skal ha vært til stede mens det foregikk. England-manager Gareth Southgate bekrefter etter kampen at Sterling er på vei hjem fra Qatar. The Sun omtalte nyheten først. – Vi ønsker ham og familien vel. Vi håper alle har det bra. Jeg fikk høre om det rett før kampen. Jeg vet ikke mer enn det, men vi ønsker ham det beste, sier Eric Dier til VG og andre medier. England-kaptein Harry Kane ble også spurt om lagkameraten etter åttedelsfinalen.  – Tankene våre er hos han og familien. Vi må ta det dag for dag. Det viktigste er at han tar den beste avgjørelsen for familien, sa Kane på pressekonferansen etter seieren. I årevis har Premier League-spillere vært utsatt for innbrudd. Forrige måned skrev VG om økt sikkerhet rundt Erling Braut Haaland. – Han kommer til å fly hjem, og familie er åpenbart det viktigste i slike situasjoner, sa manager Gareth Southgate om Sterling etter kampen. Sterling har tre barn. – Vi ønsker å gi ham tiden han trenger, og vil se hvordan det utvikler seg de neste dagene, fortsatte Southgate. Chelsea-vingen, som har fortid i både Manchester City og Liverpool, startet de to første kampene i VM for England mot henholdsvis Iran og USA. Han satt på benken i siste gruppespillkamp mot Wales. Kun halvannen time i forkant av Englands åttedelsfinale mot Senegal, kom meldingen om Sterlings forfall fra kampen på Twitter. England vant 3–0 over Senegal, og tok seg komfortabelt videre til kvartfinalen i VM. Der møter de Frankrike.

Medier:  Væpnet innbrudd - fløy hjem fra Qatar


Regjeringen vil øke gebyret for pasienter som ikke møter opp til legetime, selv om en ny rapport mener slike gebyrer utgjør en risiko for pasienter med dårlig råd. – Vi vet at dårlig økonomi og dårlig helse hører sammen, sier stortingsrepresentant fra Rødt, Seher Aydar, om regjeringens økning. – Vinteren kommer allerede til å bli dyr. Disse gebyrøkningene vil komme på toppen av alt annet og ramme utrolig skeivt, sier Aydar. VG skrev forrige uke om Henrik (29) som tok sitt eget liv i 2017. Henrik mottok i flere år behandling for depresjon og diabetes. Noen dager etter Henriks død oppdager hans familie en rekke ubetalte regninger, purringer og inkassovarsler. Til moren Anitas Movings store sjokk var mange av kravene fra helsetjenesten. Av journalen går det frem at Henrik ved seks ulike anledninger fortalte om dårlig økonomi og gjeld. Behandlerne skriver at dette var utløsende faktorer ved tidligere selvmordsforsøk og depresjon. Henriks mor spør i dag: Hvordan kunne helsetjenesten fortsette å sende Henrik regninger og inkassokrav når de visste at økonomi var en viktig årsak til hans manglende livsglede? Fraværsgebyr Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten (Ukom) har undersøkt helsegebyrer, med utgangspunkt i Henriks historie. Undersøkelsen viser hvordan gebyrer fra helsetjenesten kan skape en ekstra byrde for sårbare pasienter med dårlig betalingsevne. Et av gebyrene som Ukom har undersøkt er fraværsgebyr. Det er et gebyr pasienter får om man ikke møter opp til oppsatt legetime, og lar være å melde fra tidligere enn 24 timer før. Mange pasienter risikerer å opparbeide seg en stor inkassogjeld ved manglende betaling, da gebyret må betales uavhengig av frikort, skriver Ukom. Størrelsen på slike «ikke-møtt»-gebyr avhenger av behandling: Regjeringen vil nå øke fraværsgebyret til 1500 innen somatikken. Ingen kan svare på om gebyrordningen har ført til ønsket effekt om økt oppmøte, ifølge Ukom. – Behovet for gjentatte gebyrhevinger kan i seg selv være en indikasjon på at gebyret ikke har fungert, står det i rapporten. Egenandeler Som pasient må du i dag ut med 2921 kroner før oppnår du «frikort», som gjør at du slipper å betale egenandeler for resten av kalenderåret. Neste år vil regjeringen øke frikort-taket til 3040 kroner. En generell utfordring med egenandelsordningen er at pasienter med dårlig økonomi unnlater å oppsøke helsehjelp på nyåret og hente ut medisiner, før de har opparbeidet seg frikort, ifølge Ukom. Det er ikke gjort noen unntak for de med dårlig råd i statsbudsjettet. – Egenandelstaket gjelder for alle. Vi har ingen særskilte ordninger for pasienter som opplever dette som vanskelig, sier helseminister Ingvild Kjerkol til VG. – Om vi skal gjøre endringer, må vi finne inndekning for det i budsjettet. Da må vi prioritere bort noe annet. Det er ikke noe vi vurderer nå, sier hun. Reagerer En av de som reagerer kraftig på regjeringens forslag om økte helsegebyrer, er Seher Aydar i Rødt. – Alle varsellamper bør på etter denne rapporten. Den sier tydelig at betalingsvansker utgjør en pasientrisiko. – Jeg synes det er utrolig at en regjering som sier de ønsker å gjøre noe med helseulikheter og være der for folk flest, ikke bare viderefører – men forverrer en usosial og potensielt farlig praksis, sier hun. Hun mener regjeringens rekkefølge er feil: – Man kan ikke øke fraværsgebyret før man har evaluert ordningen. I mellomtiden burde man muligens kutte gebyrer. Aydar har stilt et skriftlig spørsmål til helse- og omsorgsministeren om økningen. Vil se om økningene gir uheldige utslag Rett etter at Ukom publiserte sin rapport gikk Helsedepartementet ut i flere medier med lovnader om at gebyrordningen skal evalueres

Får kritikk:  - Alle varsel- lamper bør på


Får kritikk for møte med en fan, som skal ha skjedd i 2016. Antonsen selv svarer at han trenger hjelp til å finne ut av hvorfor slike episoder blir som de blir. Komiker Atle Antonsen beklager nå en seks år gammel episode der han blant annet skal ha kalt en rullestolbruker med cerebral parese «din jævla grønnsak», samtidig som han skal ha gjort tegn til å kjøre rullestolen ned en trapp. Det forteller Johannes Hellemo Loftsgård (28) i et Facebook-innlegg som ble postet onsdag kveld.  Hellemo Loftsgård understreker at han selv lo av hendelsen med Antonsen da det skjedde – Paradoksalt nok sendte jeg en melding til ham dagen etter, hvor jeg takket for at han turte å kødde med meg, skriver han. Nå sier han imidlertid at historien utløste en fysisk reaksjon etter nyheten om Atle Antonsens nylige ytringer mot Sumaya Jirde Ali tidligere denne uken. – Jeg er forferdelig lei meg for at jeg har såret nok en person med oppførselen min. Jeg vet ikke helt hva mer jeg kan si. Men jeg trenger nok hjelp til å finne ut hvorfor det ender slik noen ganger, skriver Antonsen i en melding til VG. – Og som han sier så lo han og koste seg, det var mitt helt klare inntrykk da, skriver Antonsen om situasjonen. Episoden skal ha skjedd under Gullruten i 2016, der Hellemo Loftsgård var nominert som Årets deltaker.  Han beskriver hvor stort det var å se alle kjendisene under utdelingen, deriblant Atle Antonsen som han hadde stor respekt for som komiker. Han skriver at han og en venn fartet rundt på festen, pratet og tok bilde med alle kjendiser de kom over – blant disse Atle Antonsen, et stort forbilde for Loftsgård, skriver han selv. – Plutselig ser jeg Antonsen stå og prate med noen, i tilsynelatende godt humør. Jeg ruller bort og prikker ham forsiktig på ryggen. Han snur seg og ser litt forundret på meg. Jeg spør litt nervøst om vi kan ta et bilde sammen, hvorpå han med en helt alvorlig mine svarer «Hvorfor sitter du i den stolen der, din jævla grønnsak?». Jeg blir litt satt ut, men ler og svarer at «Nei, jeg ble født sånn. Ikke så mye man kan gjøre med det», skriver Hellemo Loftsgård. – Antonsen spør også «hvorfor jeg ikke bare kan reise meg opp og gå som normale folk?». Her blir jeg i hvert fall satt ut, men fortsetter å le nervøst. Kompisen min ønsker å gripe inn og si at dette ikke er greit, for han ser at jeg begynner å bli ukomfortabel. Likevel holder jeg ham igjen, for jeg var så starstruck over at jeg snakket med Atle Antonsen. Johannes Hellemo Loftsgård forteller at det neste som skjer er at Antonsen går bak ryggen hans, tar tak i håndtakene på rullestolen og begynner å rulle ham med ganske stor fart mot trappen ned til første etasje.  – Mens han gjør dette, sier han «Nå skal jeg rulle deg ned trappa, så får vi se hvordan det går». Jeg begynner å bli stressa, og svarer «Neinei, ikke gjør det». Han bråstopper like ved avsatsen, og begynner å le. I situasjonen klarte ikke jeg å gjøre noe annet enn å le med ham. Vi tok deretter et bilde sammen, før jeg rullet videre, skriver Hellemo Loftsgård. VG har vært i kontakt med Hellemo Loftsgård, og spurt: – Siden du lo med og sendte melding til Antonsen dagen etter: Har du forståelse for at han opplevde situasjonen som at alt var greit den gangen? – Ja, absolutt. Jeg var i fornektelse den gangen – jeg var ung og naiv og hadde møtt mitt største idol. Jeg var i kjendisrus, og ved å sende den meldingen håpet jeg på mer bekreftelse fra Atle. Jeg står ikke for den meldingen nå i dag, jeg ser nå hvor farget den er av at jeg lot folk behandle meg dårlig, slik folk som er funksjonshemmet blir opplært til, svarer han, og legger til: – Det at jeg var ung og naiv skal ikke på en måte dysse ned de at han brukte de skjellsordene


Med sine to scoringer mot FCK har Erling Braut Haaland scoret 28 mål på bare 22 kamper i Champions League. Et mål med høyre og et med venstre fot mot FC København. Det er «haalandmania» i internasjonal presse.  «Han treffer, treffer og treffer», skriver tyske Bild etter en ny oppvisning på hjemmebane i Manchester. «Haaland kannibal», beskriver La Gazetta dello Sport i Italia. «Fotballverden slutter aldri å fantasere om målrekordene Erling Haaland kan slå», melder spanske Marca. – Det var hans mål nummer 19 på 12 opptredener for Manchester City, og det er så ufattelig, at selv Pep Guardiola flere ganger vendte seg mot sin stab med måpende ansikt, beskriver danske B. T.s reporter på plass i Manchester. «Han er for vill», sto det over hele fronten til Ekstra Bladet etter Erling Braut Haalands to scoringer de første 45 minuttene. Den første kom med høyrefoten etter seks minutter og 51 sekunder. «Det var nemlig alt hva fenomenet Erling Haaland brukte før han brakte hjemmelaget i front.» Etter 2–0-scoringen skriver Ekstra Bladet: «Dermed sto det klart at det ville bli en lang kveld i regnet for de københavnske gjester», mens Haaland formelig slikket seg om munnen. I neste uke er det klart for Haaland-feber i Skandinavia. Manchester City spiller returkampen mot FCK i Parken 12. oktober. «Dette er bare latterlig. Hvor mange mål skal han score denne sesongen», skriver BBC-journalisten Simon Stone på Twitter. Tidligere England-spiss Peter Crouch sier til BT Sports at statistikken til Haaland er «latterlig». Crouch ville ha mer Haaland. Men nordmannen gikk i dusjen halvveis. «Vi var alle skuffet. Det var jo det vi kom for. Vi ville at Erling Haaland skulle score et nytt hat trick.» «Den eneste mannen som kunne nekte ham et hat trick var Guardiola ved å dra av banen halvveis», skriver Sky Sports. «Jeg er sikker på at det lå flere mål i denne kampen for Erling Haaland. Men han vet at City ønsker å holde ham frisk. Jeg er sikker på at han gjerne skulle ha fortsatt ute på banen, men Cole Palmer kom på og hans spilte bra. Haaland holder seg i form og kan ta dem til Champion League-tittelen», mener ekspert Owen Hargreaves som har spilt for både Manchester City og United. – Erling Braut Haaland kan ikke slutte å gjøre mål, skriver svenske Aftonbladet. «Han trenger ikke mange sjanser, ikke engang hele sjanser for å nette», sier svenske C Mores ekspert, Lena Sundqvist, ifølge Expressen. Lokalavisen Manchester Evening News gir Haaland 8 på sin børs. «To mål på 45 minutter uten å svette. Den nye normalen», skriver avisens City-ekspert Simon Bajkowski.


Da landet stengte våren 2020, forsvant nesten alle møteplassene mellom politiet og ungdommene. Det har skapt store konsekvenser.  – Det kan se ut som at det skal mindre til før det blir voldelig der man før kunne løst det med diskusjon, sier Hans Magnus Gjerlaug, avsnittsleder for kriminalforebyggende seksjon i enhet øst i Oslo politidistrikt Han har lenge jobbet tett med ungdommene i de bydelene i hovedstaden som har særlige utfordringer knyttet til kriminalitet, trangboddhet og fattigdom. Særlig gjelder det bydel Søndre Nordstrand, Alna, Grorud og Stovner.  Etter pandemien ser Gjerlaug store forskjeller i hvordan ungdommene kommer overens med både politiet og hverandre. Corona-stengt Gjerlaug blir engasjert når han snakker om ungdommene øst i byen. – Det er våre ungdommer, understreker han. Men arbeidet med å bygge relasjoner til ungdommene og forhindre rekruttering til de kriminelle nettverkene ble kraftig satt tilbake da corona-pandemien inntraff våren 2020. – Jeg føler at vi har mistet nesten to år med relasjonsbygging. Men andre ord to årskull, sier Gjerlaug. Det ble færre muligheter for å kalle ungdom og foreldre inn til samtaler, og politiet fikk ikke deltatt på arenaer som fotballbanen, klasserommet eller fritidsklubben. – Da fikk vi ikke gitt trygghet til de som var spesielt utsatt, vi fikk ikke jobbet med endring hos ungdommene og vi fikk ikke bygget tillit, forklarer han. – Oftere konfrontasjon Politimannen blir alvorlig. – Jeg tror det har gjort at vi oftere får konfrontasjoner mellom politiet og grupper av ungdom. For 3-5 år siden var det sjeldent støy eller opprør mot politiet på den måten vi ser i dag, sier Gjerlaug. Han sier det skal langt mindre til før de møter opposisjon hos ungdom nå. – De kjenner ikke lenger de politifolkene som møter opp og de har ikke tro på at vi vil det beste for dem. Når de ikke kjenner oss, så kjenner de heller ikke hensiktene våre, sier Gjerlaug. Han tror også at det har blitt flere konfrontasjoner mellom ungdommene etter pandemien.  Utebarn Ungdommene Gjerlaug snakker om, er de som er særlige sårbare for å bli rekruttert av kriminelle nettverk. Mange av dem lever i små leiligheter med store familier. Det er flere år siden Gjerlaug for første gang hørte at noen av ungdommene omtalte seg selv som «utebarn». – Det handler om at boligene er så små at foreldrene må prioritere at småsøsken skal få ro til å sove, forklarer Gjerlaug. Utetid Spesielt ett begrep har brent seg fast hos politimannen. – De hadde «utetid». De måtte vente med å dra hjem fordi det var for mange hjemme. Jeg fikk klump i magen første gang jeg hørte det, forteller han. Nå jobber politiet målrettet for disse ungdommene og familiene deres. – Arbeidet med å gi følelsen av trygghet er noe av det viktigste arbeidet vi gjør for at ungdom skal kunne leve livene sine uten kriminalitet, fortsetter Gjerlaug. Bruker oppholdsforbud Et tiltak for å forhindre rekruttering er bruk av oppholdsforbud. På Mortensrud i bydel Søndre Nordstrand gjelder dette to av til sammen 12 personer. – Når vi har mange ungdommer som ikke opplever det greit hjemme på kveldstid, så er man et lettere bytte for å bli rekruttert. Da har vi gitt oppholdsforbud til de kriminelle forbildene, sier Gjerlaug. – Noe må snu VG har tidligere snakket med en mor og hennes sønn på Mortensrud som forteller om manglende tillit til politiet.  Sønnen har fortalt at lojaliteten er knyttet til vennegjengen og følelsen av å ikke kunne stole på andre enn kameratene er sterk. – Jeg er ganske usikker på hvordan vi skal jobbe best mulig med ungdommene. Vi må finne ut av hva de trenger av hjelp så vi ikke gjør mer av det som ikke virker, sier Gjerlaug. Han er bekymret for voldsutviklingen og situasjonen i de utsatte bydelene. – Noe må snu før jeg kan bli optimist

Flere kaller seg «utebarn»:  - Jeg fikk klump i magen


Nederlandske Jutta Leerdam var i en klasse for seg da hun tok gullet i kvinnenes sprint under skøyte-EM i Vikingskipet. Hun vant tre av fire distanser under mesterskapet i Hamar. Leerdam vant lørdagens 500 meter med 37,76 og skled in til 1.14,80 på den doble distansen. Hun vant også mesterskapet i 2021. Lagvenninnen Femke Kok som vant fredagens 500 meter, tok sølvet, mens bronsen gikk til østerrikske Vanessa Herzog med tre tredjeplasser. Julie Nistad Samsonsen ble nummer ni i mesterskapet. Hun ble nummer ni med 39,27 på 500 og nummer ti på den avsluttende 1000 meteren med 1.19,67. Martine Ripsrud som var best av de norske fredag, stilte ikke til start på lørdagens 500 meter på grunn av en lyskestrekk.


– Jeg er nok mer lik Will enn jeg trodde, skriver skuespiller Noah Schnapp på TikTok. Stranger Things-stjerna spiller tenåringen Will Byers i Netflix-suksessen, som i den siste sesongene har hintet om karakterens legning. I en video publisert på skuespillerens Tiktok-konto torsdag skriver Schnapp, at han i likhet med karakteren han spiller, er homofil. «Når jeg endelig har fortalt venner og familie at jeg er skeiv, etter å ha vært redd og i skape i 18 år, og de svarer «vi vet»». Etter premieren på de to siste episodene av sesong fire bekreftet Schnapp til amerikanske medier at karakteren han spiller, Will Byers er homofil og forelsket i sin beste venn Mike, spilt av Finn Wolfhard.  – Det var alltid der, men man visste liksom ikke helt. Men ettersom Will har blitt eldre, så har det blitt åpenbart. Nå er det hundre prosent sikkert at han er homofil og forelsket i Mike, sa skuespilleren til Variety. Den hjerteskjærende episoden i den siste sesongen, der tv-seerne skjønner at Will er forelsket i sin beste venn, fikk mange reaksjoner da den kom ut.  Helt siden første episode av serien har fans spekulert i Wills legning, men Schnapp unngikk spørsmålet i tidligere intervjuer, både fordi han selv ikke visste hva skaperne av serien hadde sett for seg, og fordi han ikke ville spoile noe for seerne.


En rekke kjente mennesker er i sorg etter meldingen om Shabana Rehmans død. – Dette er et stort tap for Norge. Hun var et forbilde og banebrytende for det miljøet hun stammet fra, sier Abid Raja. Han er tidligere kulturminister, og hadde god kontakt med Shabana Rehman i den perioden han satt i regjeringen.  Han fikk vite om Shabana Rehmans død torsdag ettermiddag. Raja nøler ikke med å kalle Shabana Rehman for en virkelig pioner innen likestilling og ytringsfrihet i Norge. – Hun har vært helt banebrytende for det miljøet som vi begge stammer fra. Hun har vært i en særstilling når det gjelder å kjempe for likestilling og ytringsfrihet. Hun har brutt alle de tabuene som er verdt å bryte, og har vært et stort forbilde når det gjelder å fremme viktige verdier, sier Abid Raja til VG. Han legger til at Rehman rett og slett var en gøy person å være sammen med. Kjæresten: Min store kjærlighet Kjæresten til Shabana, Petter Simonsen, skriver på sin Facebook-profil at Shabana døde fredfullt omgitt av sine aller nærmeste. «Jeg er i stor sorg men kjenner samtidig på enorm takknemlighet for hvert sekund jeg har hatt sammen med min tvillingsjel og store kjærlighet» står det i innlegget. Videre skriver han at han ønsker å sørge i stillhet. Statsminister Jonas Gahr Støre fremhever i likhet med Raja at Shabana var en tabubryter. – Shabana Rehman var en sterk og uredd stemme gjennom mange år. Ved å bryte tabuer banet hun vei for en ny generasjon kvinner med innvandrerbakgrunn. Shabana sto opp for ytringsfriheten og bidro til det norske mangfoldet. Hun forlot oss altfor tidlig. Jeg lyser fred over hennes minne, sier Støre. – Forferdelig trist Tidligere statsminister Erna Solberg har kommentert dødsfallet på Twitter. «Trist å høre at Shabana Reham er gått bort. I over 20 år en tydelig og viktig stemme mot undertrykkelse og ufrihet, med humor og alvor. Takk fra alle oss som fikk oppleve engasjementet og livsgleden» skriver hun.  Kultur– og likestillingsminister Anette Trettebergstuen sier dette om Shabana Rehmans død:  «Det er forferdelig trist å høre at Shabana Rehman har mista livet til kreft. En brennende engasjert og modig stemme har stilna altfor tidlig. Med humor, varme og brodd kom hun med viktige, ofte underfundige skråblikk på samfunnet vårt – på oss sjøl,» sier Trettebergstuen i en epost til VG. Rehman var en av våre viktigste pionerer i kampen mot negativ sosial kontroll, og en modig forkjemper for frihet for jenter med minoritetsbakgrunn, mener likestillingsministeren.  – Hun var åpen til det siste, og vi fikk følge henne inn i sjukdommen. Vi heia alle så inderlig på henne. Vi skal ta motet hennes med oss videre. Nå går alle mine varmeste tanker til Shabanas nærmeste.», sier Trettebergstuen. Loveleen Rihel Brenna er en venn av Shabana Rehman, og hadde besøk av henne på sin 50-års dag.  Da løftet Rehman henne i været med samme livtaket som hun brukte på Mullah Krekar under det berømte Mullah-løftet for noen år siden. – Det er en kjempemessig ære å ha blitt løftet av Shabana. Det er ikke alle som har blitt løftet av henne. Hun var en dame med et ubeskrivelig mot. Hun har kjempet så mange kamper og stått i det, sier Brenna til VG. – Takk for alle kampene du har kjempet for likeverd, likestilling, frihet, kjærlighet og rettferdighet. Alle kampene livsviktige kamper. Kamper som du kjempet for oss alle. Og den tøffeste kampen var den siste, skriver hun i sosiale medier om sin venn.  – Lot seg ikke true til taushet Vebjørn Selbekk var sammen med Shabana Rehman på «Farmen Kjendis» som ble sendt på TV i januar i år. De har også sittet over to år sammen i Ytringsfrihetskommisjonen som leverte sin utredning i august – Vi har alle gått på et stort tap. Jeg føler hele Norge har tapt noe viktig i dag ved Shabanas bortgang. Hun er en unik stemme i norsk offentlighet


Det ukrainske militæret skal ha beskutt en skole i okkupert område, der flere hundre russiske soldater var stuet sammen. Nå hagler kritikken – fra russiske nasjonalister. Ifølge ukrainske kilder skal så mange som 400 russiske soldater ha blitt drept, og 300 skadet, i landsbyen Makiivka nyttårsnatten, skriver Ukrajinska Pravda.  De siterer det ukrainske forsvarets egen kanal på meldings-appen Telegram, og legger til at det var snakk om nylig rekrutterte soldater, som skal ha vært innlosjert i en yrkesskole som sto tom grunnet krigen. Makiivka er et senter for kullproduksjon i den delen av Donetsk som er styrt fra Moskva. Også det internasjonale nyhetsbyrået Reuters omtaler angrepet.  Ifølge Reuters vedgår det russiske forsvarsdepartementet at det har vært et omfattende angrep, men viser til 63 drepte.  Andre russiske kilder bekrefter tilsynelatende det Ukraina hevder, nemlig at det er snakk om et massivt motangrep. Det Kreml-kontrollerte mediet Tsargrad skriver at antall ofre kan være fra 50 til flere hundre. De bekrefter også at det var soldater rekruttert etter mobiliseringen som var stasjonert der.  Den russiskinnsatte assisterende informasjonsministeren i Donetsk, Daniil Bezsonov, skriver på Telegram at «tilsynelatende var overkommandoen fortsatt ikke klar over egenskapene til dette våpenet (HIMARS)». Han skriver at «de væpnede styrker i Ukraina startet angrepet det første minuttet inn i det nye året. Ifølge mine opplysninger brukte fienden nok en gang amerikanske HIMARS».  Det amerikanske våpensystemet HIMARS (High Mobility Artillery Rocket System) er blitt omtalt som et «supervåpen», som har endret krigslykken i Ukrainas favør. Bezsonov kritiserer at soldatene ikke var bedre beskyttet: «I Donetsk er det nok av forlatte bygninger og kjellere der du kan plassere personellet. Hvis alt er opptatt, kan du grave bunkere», beskriver han. Den kjente nasjonalisten Igor Strelkov skriver at «mange hundre» soldater er døde eller skadet etter angrepet. Han skriver på Telegram at han ikke vet nøyaktig hvor mange. Strelkov skriver at «jeg ble advart om at det kunne skje». Han skriver at det var et ammunisjonslager i bygningen – og det gjorde at nesten hele bygningen ble ødelagt. Den russiske propagandisten Andrej Medvedev skriver om angrepet på Telegram, og påpeker at «å anse fienden som en blind idiot i krigens tiende måned, er både farlig og kriminelt». Også den ytterliggående TV-verten Vladimir Solovjov kritiserer den mangelfulle sikkerheten. Det blir hevdet at bruk av mobiltelefoner skal ha avslørt soldatene.  Makiivka var tidligere kontrollert av russisk-støttede utbrytere, og er nå under direkte kontroll av den russiske okkupasjonshæren. I mai ble et oljelager i landsbyen truffet og flere kjøretøy ble satt i brann.


Alpinstjernen Lucas Braathen (22) ruller over skjermene på Times Square i New York. Og han elsker det. Han vil være best i alt – og samtidig se bra ut i prosessen.  – Janteloven? Jeg er så motstander av den. Det er akilleshælen til en god idrettskultur. At man ikke skal tro man er noe? Hvem er tjent med det? Det er den største løgnen jeg har hørt. Det er ingenting som bremser idretten mer enn det der, sier han. På fridager klemt inne i all reisingen mellom alper, rekker Norges slalåm-komet å reflektere da han snakker med VG. Over hva som har brakt ham suksessen han opplever. Senest med seire i både Alta Badia og Val d’Isere.  Braathen leder slalåmcupen etter to av sesongens ti renn – og han er på fjerdeplass i verdenscup-sammendraget. – Jeg håper min suksess i bakken tillater meg å ha en viss stemme, så jeg kan drepe den mentaliteten litt. Det å gjøre alle slags ting og å være god i det er det som har fått meg hit jeg er. Jeg vil bli husket som meg selv og alt jeg gjorde. At det har farget sporten på en litt annen måte, sier han. Det er ikke rart Braathen svever høyt når han er frontmann i reklamene for et av verdens mest kjente solbrillemerker og deretter ser seg selv klistret over storskjermene på Times Square. – Det var episk og en barndomsdrøm som gikk i oppfyllelse. Det var jo dette som fikk meg til å starte med idrett. Jeg elsket de store stjernene, både på og utenfor arenaen. Jeg vil ikke bare være et navn på en startliste, sier 22-åringen. Alle interessene, fra DJ-opptredener til klippehopping, har blitt en del av imaget siden barndommen. Men det kommer også med en pris i den seriøse toppidrettsverdenen. – Det er mange som mener det er uprofesjonelt og distraherende. Men for meg er det jo hele grunnen til suksessen min. 12 år tilbake i tid møter vi en ti år gammel Lucas. Det året bestemte han seg. Han ville bli aller best i alpint. Da begynte det å haste, tenkte far Bjørn Braathen. Han la opp et program: Sønnen skulle nå målet sitt innen ti år. Men det betydde intensiv trening: 10 000 timer ble de enige om. Da nordmannen i år vant i Wengen etter å ha kjørt seg opp fra 29. plass til seier, fortalte han VG hvordan han møtte kritikk gjennom oppveksten for valgene han og faren tok.  – Det har vært folk hele veien. Det er alle du finner i miljøene der du bor og til og med i treningsmiljøene jeg har vært i. Nå, snart ett år etterpå, forteller han om treningen. Den var, som livet hans, variert. – Det er så mange røde tråder fra det jeg har gjort utenfor bakken som jeg nå ser fruktene av: balansen jeg har fått av surfing, enhjulssykkel, trampoline og slakkline.  Trening eller hobby, 22-åringen mener han finner inspirasjon i alt. – Skateboard-miljøet har lært meg så mye om inkludering. Musikken inspirerer meg i bakkene. Idolene til Lucas Braathen er nok preget av at han ikke er den vanlige skigale nordmann. Det er hverken Bode Miller eller Lasse Kjus som er riktig svar. Fotballegende Ronaldinho og basket-ikon Dennis Rodman tapetserte veggene hjemme. – Det var nesten mer personlighetene som tente en gnist hos meg. Jeg idoliserte dem. De var kunstnere på og utenfor banen. Langt mer enn gode i sporten sin.  Men han er opptatt av å ikke bli misforstått. – Selvfølgelig er det ingen individer som er større enn andre i denne sporten. Laget kommer alltid først. Men jantelov? Jeg kan love deg at samtlige av oss står klare på toppen og vet at vi er noe. Vi tror alle vi kan bli best i verden i dette. Så når han står på toppen av et alpefjell med Henrik Kristoffersen, Rasmus Windingstad, Atle Lie McGrath og resten av de ambisiøse nordmennene, er vel egentlig den ene store forskjellen dette: Lucas Braathen vil ikke bare være best i bakken. Han vil være best i alt.


(Real Madrid – Liverpool 1–0, 6–2 sammenlagt) Det måtte et mirakel à la Istanbul 2005 til for at Liverpool fremdeles skulle være en del av Europas gjeveste klubbturnering, men denne gangen ble oppgaven for stor. Real Madrid skal spille kvartfinale i Champions League, det skal ikke Liverpool. Hovedårsaken til nettopp det er takket være Real Madrids nådeløse angrepsspill som påførte Liverpool et historisk 2–5-tap i det første oppgjøret. – Vi trengte en spesiell prestasjon i kveld, og det klarte vi ikke. Det var riktig lag som gikk videre, det må vi bare innrømme. De var bedre enn oss i tre av fire omganger, og da går de videre, oppsummerer Liverpool-manager Jürgen Klopp til BT Sports. Real Madrids nummer ni Karim Benzema økte ledelsen til 6–2 og fjernet all tvil da det gjensto tolv minutter igjen av returoppgjøret. – Liverpool så ut som et lag som ikke hadde troen på at de kunne vinne. Det var tynt, sier BT Sports-ekspert Rio Ferdinand. – Vi skapte noen gode sjanser i første omgang, men vi trengte flere mål i kveld. Det er tøft, men vi er ute av turneringen. Nå må vi finne tilbake til det nivået vi hadde før, sier Liverpools Virgil van Dijk til TV 2. – Vi står uten noen ting akkurat nå. Så vi må finne tilbake til nivået vi hadde i fjor.  Liverpools ambisjoner om å bringe hjem det syvende Champions League-trofeet har dermed blitt tuklet med av den spanske stormakten i de tre siste utgavene av Champions League:  8-delsfinalen onsdag, da Vinícius Júnior ble matchvinner i finalen i fjor og kvartfinalen i 2020/21-sesongen. Spanjolene er nå ubeseiret mot Liverpool de siste åtte oppgjørene internt. Grafikk: www.sofascore.com Liverpool-manager Jürgen Klopp la ikke noe skjul på at han ville gi det et forsøk med fire angripere fra start, men Real Madrid sto imot det meste. Samtidig måtte Liverpool forsvare seg mot Karim Benzema og Vinícius Júnior, som sørget for at det på langt nær var en rolig arbeidsdag for den bakre fireren til engelskmennene. Matchvinneren fra finalen i Paris fikk en gigamulighet til å øke Real Madrids store sammenlagtledelse etter et drøyt kvarter da han avsluttet fritt fra 2–3 meter, men Alisson viste hvorfor han er en av verdens fremste keepere da han stengte buret. Like etter testet vidunderbarnet Eduardo Camavinga (20) tverrliggeren fra drøyt 20 meters hold – mens den langt eldre Luka Modrić (37) skjøt like over Liverpool-målet fra omtrent samme hold tre minutter senere. Liverpool hadde også sine muligheter med Darwin Núñez i hovedrollen, men det var to solide forsvarsfirere som møtte hverandre på Santiago Bernabéu onsdag kveld. Både nevnte Núñez og angriperkollega Cody Gakpo føler nok at de burde hatt en nettkjenning eller to idet lagene gikk til pause. Etter en førsteomgang der begge lag viste frem god angrepsfotball, var det ikke like mye gnist i lagene etter pause – og det gjaldt spesielt de rødkledde. Det var Alisson Becker som stadig måtte redde sine lagkamerater – og det var Real Madrid som var nærmest den første scoringen etter pause.  Federico Valverde og Benzema hadde sendt flere advarsler i retning engelskmennene, og da det var spilt 78 minutter smalt det i den spanske hovedstaden. Liverpool-stopper Virgil van Dijks forsøk på å stoppe Benzema ble en fin tilrettelegger for en snublende Vinícius Júnior, som akkurat rakk å pirke ballen mot Benzema på blank kasse. Han hadde ingen problemer med å sende ballen forbi en utspilt Alisson. I den andre åttedelsfinalen onsdag vant Napoli 3–0 hjemme (5–0 sammenlagt) mot Eintracht Frankfurt. Kvartfinalene i Champions League trekkes fredag klokken 12.00.


SETERMOEN (VG) Forsvarsledelsen ønsker seg missiler som flyr langt og som treffer nøyaktig. Krigen i Ukraina har gitt dem nye argumenter. Nå kan løsningen på Hærens rekkeviddeangst være rett rundt hjørnet.  Under en hvit kamuflasjeduk drønner en stor og pansret vogn på belter, merket «US Army»  gjennom dyp snø i skytefeltet ved Setermoen.  Inne i utskytingsrampen ligger noe av det som står øverst på forsvarssjefens ønskeliste:  12 granater med rakettmotor som kan treffe mål flere hundre kilometer unna.  De kan avfyres samtidig, eller en og en.   Rekkevidde gjør en stor forskjell i moderne krigføring, ifølge ekspertene. På trygg avstand  –  Vår mulige motstander har utviklet våpen med betydelig lengre rekkevidde enn våre, sier Kjartan Søyland til VG. Han er oberst og fagsjef for artilleri og luftvern i Hæren, og leder prosjektet som skal fylle dette rekkevidde-gapet. Stortinget bekreftet i 2020 at Norge skal anskaffe langtrekkende presisjonsild, etter 2025. – Med lengre rekkevidde enn motstanderen,  kan man stå på trygg avstand og påføre motstanderen tap, uten at de kan gjøre noe mot deg, sier Søyland. Skarpskyting Under den pågående vinterøvelsen «Joint Viking» har Forsvaret fått anledning til å teste våpensystemet som lukker gapet. En amerikansk artilleriavdeling har med MLRS-vogner - Multiple Launch Rocket System - til Indre Troms for å trene i skarpt vintervær. Dette er ett av flere alternativer når Forsvaret skal anskaffe langtrekkende våpen.  Fredag 17. mars skal US Army få teste skarpskyting med dette artilleriet, for første gang under norske vinterforhold. Høy prioritet  – Etter invasjonen på Krim i 2014 begynte vi å analysere hvilke gap vi hadde i våre kapasiteter. Vi måtte se for oss en storkrig i Europa, og hva vi kunne få bruk for i oppgaven med å forsvare våre allierte i Europa, sier oberstløytnant David Henderson til VG. Henderson leder bataljonen fra US Army’s 41. feltartilleribrigade - med base i Bayern i Tyskland - og som har vært i Norge siden januar. – Modernisering av vårt langtrekkende artilleri har høyeste prioritet i den amerikanske hæren nå, sier Henderson. – Det er en direkte følge av de siste måneders erfaring fra stillingskrigen i Ukraina, sier han. Lærdom fra Ukraina  Kjartan Søyland forklarer at det enorme forbruket av artillerigranater i stillingskrigen mot de russiske styrkene i Ukraina  har fått hærledelsen til å stille dette spørsmålet: – Med våre ressurser må vi vurdere grundig hvordan vi kan forårsake størst mulig effekt med minst mulig bruk av ammunisjon, sier han. Det er der den amerikanske artilleribataljonen stiller opp med våpensystemer som det norske forsvaret foreløpig ikke har, men som står høyt på ønskelisten:  – Med dagens teknologi, er rekkevidden med høy presisjon fra 70 kilometer og helt opp til 300 kilometer, sier Henderson. Om noen måneder får han ytterligere en oppgradering med er nyutviklet missil. Da vil teoretisk rekkevidde økes til 499 kilometer.  Rekker 40 kilometer De nye K9 kanonene i den norske artilleribataljonen, har maks rekkevidde på 40 kilometer.  Det er om lag en dobling fra forrige generasjons felthaubitser. Granatene i hovedsak de samme, men de nye vognene har lengre kanonrør og høyere utgangshastighet for granaten. – Vi har også fordel av at K9-vognene har større evne til bevegelse. Det går langt kortere tid fra de stopper og til de er klare å skyte. Etter skudd gjelder det å flytte seg umiddelbart, for å unngå kontrabeskytning, sier Søyland. Avviklet i 2008  For drøyt 20 år siden anskaffet Forsvaret et langtrekkende artillerisystem med såkalt klaseammunisjon som skyter ut et stort antall mindre eksplosiver. Men da Norge i 2008 undertegnet konvensjonen som forbyr klaseammunisjon, ble 52 000 artillerigranater destruert og vognene satt på lager.   Siden har det vært opp til kampfly fra Luftforsvaret å fylle dette rekkeviddegapet


Selena Gomez har gjennom årene gått hardt ut mot kroppskritikere og sagt at hetsen hun har fått om kroppen ikke har påvirket henne. – Jeg løy. Jeg kunne poste et bilde og si «Det betyr ikke noe. Jeg aksepterer ikke det du sier» sier Gomez i den nye dokumentarserien «Dear ...» på Apple TV+, ifølge blant annet Page Six. Superstjernen har igjennom årene slått flere slag for kroppspositivisme, og snakket ut om hets og stygge meldinger hun har fått om sin kropp.  Blant annet i 2015 gikk superstjernen ut i media etter å ha fått negative kommentarer for vektøkning. Den gangen var det badebilder som utløste stormen. Også i 2018 slo hun tilbake mot kroppskritikken.  Stjernen har ved flere anledninger uttalt at hun ikke lar seg påvirke av de negative kommentarene hun har fått, men nå innrømmer hun altså at hetsen påvirket henne mer enn hun var ærlig om.  – Jeg postet disse tingene og sa at jeg ikke brydde meg, fordi jeg ikke ville at andre som opplevde det samme skulle bli påvirket av det, sier hun i dokumentaren ifølge en rekke internasjonale medier.  Samtidig som hun gikk ut mot nettroll kunne hun sitte på rommet sitt og «gråte seg i hjel», sier hun.  Hun forteller at hetsen startet etter hun ble diagnositert med lupus i 2014, som ifølge NHI en kronisk autoimmun sykdom, som betyr at immunsystemet feilaktig angriper friske kroppsceller og vev. – Vekten min svingte stadig fordi jeg gikk gå på visse medisiner. Og åpenbart, folk spilte på det. Det var som om de ikke kunne vente med å finne noe for å bryte meg ned. Jeg ble hetset fordi jeg gikk opp i vekt som følge av min lupus.  Det var i 2015 at Gomez for første gang snakket ut om at hun var blitt diagnostisert med sykdommen. Tidligere har hun fått cellegiftbehandling for sykdommen, og i 2017 gjennomgikk hun nyretransplantasjon for å overleve sykdommen. LES OGSÅ: Det påståtte dramaet mellom Selena Gomez, Hailey Bieber og Kylie Jenner. Hva er egentlig greia?


Som konge må Charles umiddelbart vise britene at han takler rollen som monark. Det kan han gjøre ved å lære av sin mor og kongehuset i Norge, mener britisk professor. I årtier har Kong Charles III ventet på tronen. Nå er arvingen klar til å krones, men hvilke utfordringer står han overfor? – Han må så raskt som mulig vise det britiske folk at han kan være så lik sin mor som mulig. Han må lære seg den krevende jobben som konstitusjonell monark, forklarer den britiske professoren og statsviteren Tony Travers, ved eliteuniversitetet LSE i London. – Charles må reise rundt i Storbritannia, og i de deler av samveldet som har ham som overhode, og umiddelbart vise at han takler den nye rollen. Travers har tidligere sagt i VG at han forventer en debatt om monarkiet når Charles overtar.  – Republikanere vil bruke et eventuelt tronskifte som et påskudd til å ta en ny debatt om hvorvidt monarkiet skal videreføres. Men monarkiets motstandere må gjøre dette på diskré vis, siden Elizabeth i så mange tiår har vært så høyt elsket, påpeker han. Travers oppfordrer Charles til å «look to Norway», som USAs president Franklin D. Roosevelt sa i en kjent tale under den andre verdenskrig. – Dere i Norge vet bedre enn mange andre hvor krevende det er å få et konstitusjonelt monarki til å fungere. I teorien har man mye makt, men i praksis veldig lite. Den makt og autoritet man får må fortjenes, det er en rolle som må læres. Det er en form for forestilling, som dronning Elizabeth hadde syv tiår på å perfeksjonere, sier Travers. Han tror det britiske monarkiet, forbundet med pomp og prakt, må innstille seg på å nedskalere og innta en mer dempet rolle i samfunnet. – Kong Charles må se til Norge, og omforme det britiske kongehuset til å bli mer likt det dere har. Altså at det vil bli færre «arbeidende» kongelige, et mindre hoff, tror Travers. Dronning Camilla kan bli en utfordring, har mange ment.  Da daværende kronprins Charles forlot den høyt skattede prinsesse Diana i 1992, og senere gjennomførte skilsmisse i 1996, fikk han store deler av folket mot seg.  Diana gikk ut mot eks-mannens nye kvinne, som da hadde etternavnet Parker Bowles, med de kjente ord «det var tre av oss i dette ekteskapet». – Camilla var veldig upopulær, men det er lenge siden nå. Som alt annet endrer det seg med tiden. Camilla er nå ganske så populær. Hun forvalter rollen på en aristokratisk måte som mange briter liker, samtidig som hun har lett for å snakke med offentligheten. Hun er både storslått og folkelig, sier Travers. Travers mener det er klokt at Camilla får tittelen «Queen Consort», eller gemalinne som man sier på norsk. Det var også dronning Elizabeths ønske at Camilla skulle sitte ved Charles’ side med en slik ærefull tittel.  For kong Charles er forholdet til tronarving William meget godt. Allerede i dag har britiske aviser trykket bilder av dronningen, Charles, William og lille prins George. – Tronrekkefølgen er jo så viktig for et monarki, og den er vel ivaretatt. William har sin mor Dianas popularitet, og er kjent som hardtarbeidende og lojal, slik hans bestemor dronningen var. Mens prins William er Charles’ viktigste støttespiller, har forholdet til prins Harry vært turbulent.  Etter at Harrys kone Meghan følte seg kritisert av resten av kongehuset, har Harry avsluttet rollen som utøvende prins, og flyttet til USA. Men Harry var på ferie i Storbritannia da dronningen ble syk, og dro fra London til slottet Balmoral i Skottland da det ble kjent at dronningen var død. – Jeg vil tro at Harry og Meghan nå blir i Storbritannia sammen med resten av familien frem til begravelsen. Da kan de bruke denne muligheten til å bygge opp igjen forholdet, både som familie og som kongelige, sier Travers. Han tror likevel at prins Harry fortsetter å bo i USA, og ikke gjenopptar sine rojale plikter. – Dersom Charles velger et mindre hoff, en modell lik den i Norge, med færre «working royals» som vi sier, så vil det være lettere for prins Harry å forbli på utsiden, uten at det skaper konflikt

Kong Charles' skjebnedøgn:  - Se til Norge


SNARTEMO (VG) I Hægebostad kommune skulle nytt aktivitetssenter være en stor gladsak. I stedet blir det en økonomisk pine, fordi regjeringen ikke lenger vil bidra i spleiselaget. – Tjuveri, sier en av brukerne som jobber på senteret.  – Vi har blitt lovet mye, vi i distriktene. At det skulle bli vår tur. For det er blitt verre og verre i distriktene, og da lyttet jeg på de lovnadene som kom fra Senterpartiet.  Det sier Arnfinn Hobbesland. Han er enhetsleder for habilitering i kommunen, og var for første gang Sp-velger i fjorårets valg. – Det skulle jeg jo ikke ha gjort, sier han og trasker over grusen, mens han kaster et blikk mot byggeplassen. Fattigst i Agder Hægebostad kan med sine 1717 innbyggere skilte med den ikke helt stolte utmerkelsen Agders fattigste kommune. Til tross for det besluttet de nylig å bygge et nytt aktivitetssenter og ni omsorgsboliger. Begge deler er i hovedsak for mennesker med utviklingshemming. Ordfører Margrethe Handeland (Sp) forklarer at dette var noe de kunne gjøre siden prosjektet kvalifiserte for tilskudd fra Husbanken. De hadde budsjettert for å motta omtrent 25 millioner i tilskudd, nesten halvparten av kostnadene til prosjektet som har en samlet prislapp på 48 millioner kroner. I høst fikk kommunen beskjed fra Husbanken om at midlene for i år var brukt opp, men at det var uproblematisk å videreføre søknaden til neste år, så sant det fremdeles kom midler på statsbudsjettet. De følte seg derfor trygg på at støtten skulle komme fra staten, da de rev de gamle omsorgsboligene, og satt spaden i jorden for å bygge nytt. – Alle tegninger er godkjent. Vi gikk ut fra at det kun var en formalitet å få godkjent investeringstilskudd, ettersom det har vært stor forutsigbarhet for disse midlene siden 2008, forklarer Handeland. Det skjedde ikke.  Regjeringen har nemlig kuttet i investeringstilskuddet for omsorgsboliger i statsbudsjettet.  Dermed må kommunen ta ekstraregningen selv, og får 1,6 millioner ekstra i årlige driftskostnader i årene fremover. – Vi må kutte i andre tjenester for å få råd til å betjene lånet. Det er ekstremt krevende dersom vi plutselig må gjøre det. Særlig når det ikke på noe vis er varslet på forhånd.  – Jeg leser VG på papir hver dag.  Arvid Åvitsland er kanskje en av VGs aller mest lojale lesere. Han har jobbet på aktivitetssenteret i 28 år, og viser kry fram gullklokken han fikk av kommunen etter å ha jobbet der i 25 år. Åvitsland er en kløpper på å kløyve ved og å lage tennbriketter, og har klar formening om hvor viktig det er å ha en ordentlig plass å jobbe, og han har ingen planer om å pensjonere seg.  – Pensjonere seg? Hvem har tid til det? Jeg har jo så masse jobb å gjøre! Jeg kan ikke forstå folk som bare sitter hjemme og glor i veggen. Jobb er den aller beste medisin!  Åvitsland har fått med seg regjeringens kutt. Han er mildt sagt ikke fornøyd. – Det er akkurat som tjuveri at de tar penger fra senteret. Og tjuver pleier man å putte i fengsel, ikke i regjering, sier han. Hobbesland, enhetslederen i kommunen, er ikke nådig i sin tilbakemelding til regjeringen han selv har stemt på. – Vi har blitt sviktet og lurt. Her har vi virkelig satset på den aller svakeste gruppen. Vi hadde den gladsaken, om hvordan vi kunne få dette til i Agders fattigste kommune, fordi staten stilte opp. Også trekker de seg over natten? Det er et svik, intet mindre, sier han.  En annen som gleder seg til nytt kjøkken er Jan Rossevatn, han er kokk på aktivitetssentret. Rossevatn lager både mat og humør. Han gleder seg såpass mye til det nye senteret at han hver tirsdag lager lunsj til alle bygningsarbeiderne


Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) er bekymret over kraftig økte renteutgifter i norske familier. Han sier det blir en tøff vinter. Og forteller om veien han har valgt for å få folk gjennom den. – Andelen av folks inntekt som må brukes til å betjene gjeld kommer til å være høyere gjennom vinteren enn noen gang tidligere. Vår fremste jobb nå er å få kontroll på prisstigningen og med det også bidra til at renten ikke øker mer enn nødvendig, sier Støre. VG gikk med ham gjennom sentrumsgatene i Oslo mandag – til Statsministerens kontor nede ved Akershus festning. Han legger frem et regnestykke: – En vanlig barnefamilie har om lag 3,4 millioner kroner i lån. Da tilsvarer en renteoppgang på én prosentenhet 26.500 kroner i økte renteutgifter i året, etter fradrag. Styringsrenten er nå 2,25 prosent. Det betyr økte rentekostnader på rundt 60.000 kroner bare det siste året. Og torsdag kan den øke ytterligere, da Norges Bank har rentemøte. – Blant verdens mest belånte Han sier at i en slik situasjon, er det bare en ting å gjøre: – Det er å bidra med en ansvarlig politikk som ikke presser rentene opp ytterligere og som bidrar til at prisveksten dempes. Støre har gjentatt det budskapet siden de la frem statsbudsjettet. – Jeg forstår at mange nå er urolig for tiden som ligger foran oss. Nordmenn er blant verdens mest belånte og mange har de siste årene tatt opp høye lån i forhold til egen inntekt. Derfor vil renteøkning kunne være det som får en allerede presset økonomi til å velte, sier han. Støre sier en ny generasjon skal få oppleve inflasjon. – Vi går inn i et tøft år. Vi stifter bekjentskap med inflasjon, som vi ikke har hatt på over 30 år. Generasjoner som ikke har opplevd annet enn at levestandarden har økt, vil nå kunne erfare at de får råd til mindre enn før. Det er nytt for oss som politikere og for de aller fleste nordmenn, sier Støre: Prisene har steget med 6,9 prosent siden i fjor høst og det er ventet at Norges Bank setter opp styringsrenten med 0,5 prosentpoeng torsdag. – Avgjørende for oss I Norge er det to hovedmetoder for å dempe eller stimulere økonomien: Renten, som Norges Bank styrer – og finanspolitikken, hvor rammene legges i statsbudsjettet – og politikerne forhandler om og vedtar. – Det er avgjørende for oss å få inflasjonen ned, slik at den ikke biter seg fast. Da må vi føre en politikk som ikke bidrar til ekstra rentevekst, ut over det som følger av rentebanen til Norges Bank, sier Støre. Han skisserer en fem punkts plan gjennom vinteren, hvor økonomisk styring som ikke øker renten og videreføring av strømstøtten til husholdningene, er de to viktigste. Han legger frem et regnestykke til, som viser forskjellen på strømregningen for en husholdning i september – med og uten strømstøtte: – En husholdning med strømforbruk på 20.000 kWh per år, fikk i september en ukompensert strømregning på 6086 kroner. Etter strømkompensasjonen ble strømregningen 2201 kroner. Denne husholdningen fikk altså 3886 kroner i strømstøtte i september. – Trippelsmell – Renteutgiftene vil være mye mer krevende for de fleste familier enn strømkostnadene. Først og fremst fordi at rentene går så mye opp, men også på grunn av strømstøtteordningen og at strømprisen for tiden er noe lavere enn tidligere. Samtidig må vi være forberedt på at prisene igjen kan øke, sier Støre. Han sier at renteutfordringene vil bli store også for næringslivet. For bedriftene, som med to prosentpoeng høyere rente, får en merkostnad på 20 milliarder kroner. – De får trippelsmell, sier Støre: – Først renteøkningen. Så styrker kronen seg når renten går opp, som gjør det dyrere å selge varene i utlandet. Det tredje er at etterspørselen etter varene deres går ned, fordi folk får dårligere råd

Bekymret for renten: Bare én ting å gjøre


MASPALOMAS (VG) Kåre Ingebrigtsen (57) og familien var allerede på vei tilbake til Trondheim da Ranheim-tilbudet dukket opp. Da var det ikke noe å lure på. – Fruen hadde allerede fått seg jobb i Trondheim. Det var kjempeklaff, sier Kåre Ingebrigtsen. – Det var klar beskjed om at «denne tar du»? – Jaja. Jeg har blitt mye flinkere til å høre etter nå, ler han på karakteristisk vis. Det er en uke siden det ble klart at Kåre Ingebrigtsen ga seg som sportssjef i Åsane for å bli trener i Ranheim. Han sluttet seg til treningsleiren på Gran Canaria så sent som torsdag, men har rukket å bli solbrun før laget reiser hjem onsdag ettermiddag. På andre siden av bassenget har spillerne lagt seg i horisontalen for å tyne ut de siste soltimene før laget reiser hjem. – Jeg har jo savnet det den tiden jeg har vært i Åsane. Da har jeg vært noen dager på feltet og bare kjent på den gleden og det savnet, sier Kåre Ingebrigtsen. Dermed var det ikke vanskelig å finne energi og humør da den første treningen skulle gjennomføres. – Hva kaller man det? God, gammel overtenning? Økta var vel satt opp og klar en halvtime før guttene kom, sier Ingebrigtsen. Det var nemlig en periode hvor han ikke var sikker på om han noen gang kom til å trene et lag igjen. – Jeg har vært i tvil om hva jeg skulle gjøre. Vi bestemte oss for at vi skulle flytte hjem. Vi var på vei hjem og så dukket det her opp. Da Ranheim dukket opp så var det noe jeg virkelig kunne tenkt meg og ønsket å gjøre. Savnet av trenertilværelsen og familiære hensyn gjorde at Ranheim-jobben var som hånd i hanske for mannen som vant serien tre år på rad med Rosenborg, før han fikk sparken midtveis i det fjerde gullet. Trolig har han kommet til Trøndelag for å bli. – Nå er jeg jo en eldre mann som plutselig har fått tre barnebarn i løpet av ett år. Jeg og kona og datteren flytter hjem nå. Jeg har ikke planer om å flytte mer. Da skal det være noe som er veldig artig. Det har ikke noe med penger å gjøre, da må det være veldig spennende. Ingebrigtsen gleder seg til den nye tilværelsen og tror at familiesituasjonen vil gi ham enda mer energi inn i jobben. – Det sparer deg for tid, men også dårlig samvittighet. Når man er ferdig kan man reise hjem til familien og barnebarn på besøk. Det er kort vei til Bodø hvor Hege (Leirfall Ingebrigtsen) har familien sin også, så det er mye som gjør det enklere for oss. Vi har vært veldig langt unna mange en stund nå, sier han. Foreløpig har han bare fått en ettårskontrakt med klubben. – Jeg tror vi skal bruke et år. Jeg har blitt skremt når jeg har fått beskjed om at jeg skal være med på en del «prosjekter» opp gjennom. Jeg har ikke helt tro på at folk orker å stå i lange prosjekter. Vi skal bruke litt tid og finne ut hva Ranheim skal være og hva jeg skal gjøre. Da finner vi fort ut om vi skal gå sammen videre. Det kjentes riktig for meg i hvert fall, og for Ranheim. På spørsmål om hva som er annerledes for Trener-Kåre i 2023 fra tidligere, sier han «roligere, tryggere og mer erfaring».  – Jeg tror alle blir bare bedre og bedre så lenge motivasjonen er der, sier han. Han trekker frem Bodø/Glimt-tiden, hvor han gikk fra medaljestrid til nedrykk på ett år som «den bratteste læringskurven». Siden har det vært opp- og nedturer i Viking, Rosenborg, Oostende, APOEL og Brann. – Når det dukker opp ting så har jeg ikke noe filter, så da kaster jeg meg uti det og prøver, sier Ingebrigtsen. 57-åringen sier at målet i år er å slåss om kvalik etter fjoråret, hvor Ranheim hadde noen gode perioder, men også noen veldig dårlige perioder


Emilie Stordalen (31) og forloveden Jens Bredberg (40) er blitt foreldre for første gang. Det avslører Emilie Stordalen selv på Instagram. I innlegget står det: «02.02.23. Our baby boy» Til VG sier hun:  – Vi er glade og lykkelige over å ha blitt en familie på tre, fire med Lady. Vi vil rette en stor takk til det profesjonelle og fantastiske personalet på barselavdelingen på Ullevål sykehus som gjorde at vi følte oss trygge og godt ivaretatt. Barnet har fått navnet Teddy. I en Instastory skriver hun «Teddy (Theodor)».  Petter Stordalen (60) har altså fått sitt første barnebarn. – Jeg er kjempestolt av å ha blitt bestefar, og gleder meg til å finne ut av hvem Teddy er. Jeg har stor tro på familiens nyeste tilskudd, sier han til VG. Det var i sommer at Emilie Stordalen annonserte på sin Instagram at hun ventet sitt første barn sammen med forloveden. – Det er veldig koselig. Jeg er jo spent, men det går fint, og jeg har vært veldig fin i formen, sa hun til VG et par måneder senere. Stordalen forlovet seg med den svenske låtskriveren, sangeren og fotografen Jens Bredberg sommeren 2020.  Bredberg er fra Alingsås i Sverige, men flyttet til Norge hvor han ble markedssjef ved Stordalens hotell The Thief i Oslo. Paret skulle egentlig gifte seg i desember i fjor, men på grunn av coronapandemien ble bryllupet utsatt.


Aleksander Aamodt Kilde (30) fikk et slag og var ute og fløy, men landet utrolig nok på benene. Han forteller om en brutal følelse underveis.   Like etter Kildes dramatiske tur ned, så kjørte Adrian Smiseth Sejersted inn til foreløpig 3. plass, delt med Dominik Paris. Men så kom Jared Goldberg og skjøv dem ned til 4. plass med fire hundredeler.  Men fra start nummer 43 kom dagens «bombe», italienske Florian Scheider kjørte ned til 2. plass. Dermed ligger nordmannen på 5. plass.  – Det er ikke første gang man får en i fleisen, sier en skuffet Sejersted til NRK. Det ble virkelig dramatisk da Kilde kjørte ned Kitzbühel med startnummer 14. Han lå litt bak fra start, men tok innpå. Men så var det bare så vidt han klarte å stå på benene. Han fikk et løft, fløy litt og så sikkerhetsnettet komme nærmere. – Jeg kommer litt guffent i gang. Skiene går litt fra meg, er ikke under meg helt som jeg ønsker. Så går jeg veldig langt i skråkjøringen, jeg kommer litt bakpå var nær døden-opplevelse. Jeg så nettet komme. Det var et øyeblikk jeg tenkte nå går jeg i nettet, men jeg hadde centimeterne på min side. Det gikk greit, sier Kilde til NRK og legger til:  – Denne sporten har mye risiko i seg. Kilde endte på 16. plass og legger til at nær døden-opplevelsen ikke var en kul følelse.  Aksel Lund Svindal er på plass i bakken og ser rennet.  Etter rennet hyllet han sin tidligere lagkamerat.  – Han er i helt vill form. Han er best i verden. Men kanskje litt mer anspent i dag. Det er mye som skjer i Kitzbühel og med ulykken i går, sier Lund Svindal til NRK og legger til at det er bra for alle som er glade i Kilde at han kom seg ned.  En av de andre store favorittene, Marco Odermatt, fikk også et slag og ble kastet inn i et løft og fikk den ene skien høyt som i en saks, og kjørte litt på en ski. Utrolig at han klarte å komme seg videre. Men løpet ble ødelagt, og han var i mål langt bak Travis Gangong som ledet da.  Kilde ga sin rapport etter rennet til Adrian Smiseth Sejersted som sto på toppen. Og noe funket virkelig, for Sejersted kjørte inn til tredje beste tid. Bare 0,39 sekunder bak Kriechmayr.  – Fantastisk. Fy fader, rått, Adrian. Han treffer på nøkkelpunktene. Han kjører taktisk smart. Jeg har ventet på denne dagen. Adrian har vist fart i mange år som holder til pallen, sier Kilde til NRK. Aamodt Kilde fikk et lite brudd i hånden i den siste treningsomgangen torsdag, men hånden ble teipet før start.   – Den er grei, litt sår. Den er kjørbar. Det går helt sikkert fint, sa Kilde til NRK før start.  Aleksander Amodt Kilde har hatt en eventyrlig sesong så langt. Han hadde seks seire i verdenscupen foran fredagens løp, fire i utfor og to i Super G.  Denne sesongen har 30-åringen fra Bærum stått øverst etter utforrennene i Lake Louise, Beaver Creek, Val Gardena og Wengen.  Snart kommer en dokumentar om Kilde på Viaplay, den byr på mer enn bare skikjøring:  Kilde vant utfor Kitzbühel i fjor. Han nærmer seg Aksel Lund Svindal i antall utforseire. Svindal har 14, Kilde har ti. Det er ny mulighet lørdag.  Vincent Kriechmayr leder foran Florian Scheider, Niels Hintermann fra Sveits er nummer tre så langt.


Kristin Gjelsvik (36) ble lagt inn på sykehus torsdag. Fredag kveld gir influenseren ny oppdatering til følgerne sine. Kristin Gjelsvik ble torsdag innlagt på grunn av kraftig hodepine. På Instagram fredag kveld skriver Gjelsvik at prøvene hun har tatt hittil viser ingen tegn til sykdom eller skade. – Enn så lenge er jeg frisk og kan leve som normalt. Nå er jeg evig glad for at det ikke var noe alvorlig, skriver Gjelsvik på sin Instagram til sine 215.000 følgere.  Hun skriver at ved intens hodepine uten forvarsel slipper ikke legene deg ut før de er sikre på hva som er årsaken. Gjelsvik er nå henvist til MR for enda tydeligere bilder av hjernen.  Hun takker følgerne for meldinger og støtte og deler et bilde som viser at hun fortsatt er på sykehus. VG har rettet en henvendelse til Gjelsvik. Måtte droppe TV-avtale Gjelsvik ble lagt inn på sykehuset i Drammen torsdag på grunn av intens hodepine. Dermed røk hennes planlagte deltagelse under «Debatten» på NRK samme kveld. 36-åringen informerte på Instagram torsdag om ulike mulige forklaringer på hva som forårsaket hodepinen. En av disse var ifølge Gjelsvik hjerneblødning. «Bare ordet i seg selv får meg til å grøsse ...», skrev hun. «Orker ikke å ha hjerneblødning, og det har jeg ikke tid til heller», la hun til. Gjelsvik er kjent fra en rekke TV-serier, som «Paradise Hotel», «Bloggerne», «Robinsonekspedisjonen», «Skal vi ’danse»,«Forræder» – og nå som programleder for datingprogrammet «Heit» på Amazon Prime. Hun ble i fjor sommer singel etter bruddet med Dennis Poppe Thorsen (31). De har ett barn sammen. Nylig kunne Gjelsvik røpe at hun dater igjen: Kristin Gjelsvik er tilknyttet Max Social, som er et heleid profilbyrå i VGTV AS. VGs redaksjonelle vurderinger gjøres uavhengig av dette. Redaksjonen står fritt. Oversikt over bindinger for profiler som gjør oppdrag for VG ligger her.

Ny oppdatering:  - Enn så lenge kan jeg leve som normalt


COURCHEVEL (VG) VMs storslalåm bød på en særs isete løype og et par overraskelser: At megafavoritten Marco Odermatt (25) ikke leder – og at Norges gullhåp Henrik Kristoffersen (28) kom inn 1,42 bak ledende Marco Schwarz (27). – Det er for mye respekt. Du må slippe deg løs her. Det har vært rykter om at det var ekstremt isete, men det er faktisk ganske aggressivt, vurderer pappa Lars Kristoffersen, Henriks mangeårige trener og støttespiller, på Viaplays sending i 1. omgang. Det er dobbel Marco i teten halvveis: Odermatt leverte som ventet en god tid da sveitseren var førstemann ut i VMs storslalåmkonkurranse, mens navnebror Schwarz hevet listen enda mer fra startnummer tre. Østerrikeren har nesten halvannet sekund til gode på Henrik Kristoffersen på syvende, og er over halvsekundet (0,58) foran Odermatt. – Det er ikke sånn ekstremt langt opp til pallen, men 1.40 – det er litt langt, vedgår Henrik Kristoffersen overfor Viaplay. Schwarz – med kun én pallplass i storslalåm i verdenscupen denne sesongen – er dermed på skuddhold av sitt andre mesterskapsgull. Han vant kombinasjonen i Cortina-VM for to år siden. Da tok han også bronsen i storslalåm. Tidligere i årets Frankrike-VM ble det sølv i superkombinasjonen og fjerdeplass i utfor. Kristoffersen kjørte fra startnummer to, mellom de to Marco’ene. Lars Kristoffersen mener VM-forberedelsene ikke kunne vært annerledes.  – Det har vært optimalt det vi har gjort inn mot mesterskapet, fastslår Kristoffersen senior. Aleksander Aamodt Kilde kjørte ut og er ferdig med VM-konkurransene, mens unggutten Alexander Steen Olsen (21) er nummer 13 da de 30 beste har kjørt. PS! 2. omgang følger du på VG og Viaplay/TV3 fra 13.30.


Støtte ut 2024, mer hjelp i sommermånedene og en ny timebasert beregning. Her er regjeringens nye strømtiltak. – Fremover vil vi som fellesskap ta en større del av folks strømregninger, sier statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) på en pressekonferanse onsdag kveld. Overfor VG utdyper han: – Jeg mener dette er et helhetlig opplegg som er godt rettet inn på å gi husholdningene sikkerhet. Nå har vi sikret oss mot ustabiliteten vi vet er i markedet. – Vårt håp er at du skal bruke mindre penger på strøm, sier Støre. Dette er regjeringens sentrale grep: – Det er et mål for regjeringen å ha mer stabile og forutsigbare strømregninger for folk, sier finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp). Olje- og energiminister Terje Aasland (Ap) kaller ordningen «mer treffsikker og mer relevant». – Det blir lettere å forstå, sier han. Aasland forklarer at en gjennomsnittlig husholdning for eksempel ville fått 52 prosent mer strømstøtte i november, en måned prisene varierte mye, med den nye timebaserte beregningen. – Hvorfor kunne dere ikke komme med dette tidligere? – Dette er omfattende arbeid hos mange strømselskaper, det er årsaken til det, sier energiminister Terje Aasland til VG.  Frp frykter «industridød» Stortingsrepresentant Marius Arion Nilsen (Frp) mener regjeringspartiene har malt seg inn i et hjørne. – Arbeiderpartiet kan heller være ærlige om at Norge skal avindustrialiseres med denne regjeringen. Dette holder ikke mål, sier han til VG. Nilsen påpeker at det er bra at justeringen gir økt kompensasjon for husholdningene. Men: – Til gjengjeld står fraværet av skikkelige ordninger for industri og næringsliv til strykkarakter. – Uten bedre støtteordninger for næringsliv og industri vil resultatet raskt bli industridød når selskaper skal forhandle langsiktige avtaler i et rekorddyrt spotmarked, sier Nilsen. Stortingsrepresentant Nikolai Astrup (H) mener at regjeringen hittil har gjort «forsvinnende lite» for å øke kraftproduksjonen. – På kort sikt må staten stille opp i en tid med ekstraordinært høye strømregninger. Det er positivt at regjeringen nå signaliserer at strømstøtten videreføres ut 2024. Det gir forutsigbarhet for husholdningene, sier han til VG. Samtidig er Høyre bekymret for hvordan de høye strømprisene slår ut for bedriftene, understreker Astrup.  – Her har regjeringen vært bakpå fra dag en. Det er bra at regjeringen nå innser at bedriftene trenger mer fleksible avtaler.  Rødt: – Griper ikke problemet med roten Stortingsrepresentant Sofie Marhaug (Rødt) tror ikke grasroten blir beroliget av endringene: – Regjeringen griper ikke problemet ved roten. Prisen er opp til en europeisk kraftbørs hvor dyr fossil energi i Europa driver opp prisen på norsk vannkraft gjennom utenlandskablene. Dette skal få fortsette, og denne regjeringen løser ikke strømpriskrisen, sier hun til VG. Marhaug fortsetter: – Det vi snakker om her er småtteri. Det mest konkrete grepet, strømstøtte beregnet for hver time, må de til og med utsette til høsten fordi de har slitt med å bestemme seg. Det er noe Rødt har ment lenge og som sist ble nedstemt i desember, sier hun til VG. Mageplask og brannslukking Kjell Ingolf Ropstad, energipolitisk talsperson i KrF, kaller den nye strømstøtten for «et mageplask». Han fremmer partiets forslag om en støtte på 100 prosent kompensasjon for priser over 50 øre per kilowattime. – Det ville ha hjulpet alle med lave inntekter, enten det er barnefamilier eller minstepensjonister. Dette kunne vært delvis finansiert med økt skatt for de som tjener mer enn én million kroner og som ikke trenger strømstøtte, sier Ropstad. Ola Elvestuen, som representerer Venstre i Stortingets energi- og miljøkomité, roser regjeringen for timeordningen. Likevel: – Dette er bare brannslukking. Det regjeringen nå må prioritere, er å få på plass en storstilt satsing på Enøktiltak


Ny episode av NRK-podkasten «Sophie og Fetisha» er ute. Bildet Sophie Elise Isachsen publiserte og kort tid senere slettet, nevnes ikke.  VG har hørt hele den 50 minutter lange podkast-episoden torsdag morgen.  – Da jeg satt i bilen på vei hit i dag, så tenkte jeg «hvordan sang passer det humøret jeg er i nå? Miley kan du hjelpe meg?» Absolutt ikke, sier Sophie Elise tidlig i episoden. Sophie Elise sier tidlig i podkasten: «Det har vært litt av en helg» og referer til at de var på humorprisen der Fetisha var nominert. Det omdiskuterte bildet ble ikke nevnt.  Helt på slutten sier Sophie Elise: – «We love you», og setter mer pris på dere enn noensinne, i alle falle meg – hver eneste person som sier noe fint eller normalt til meg. Virkelig, fra bunnen av mitt hjerte. Jeg setter pris på ethvert sekund av det. VG har spurt NRK om det har blitt lagt noen føringer for episoden, om hvorfor Sophie Elise ikke kommenterer saken i episoden og hva slags vurderinger NRK har gjort knyttet til publisering av episoden.  – Utover det viser vi til tidligere utsendt kommentar om at samarbeidet fortsetter på bakgrunn av samtalen vi har hatt med Sophie Elise. Hun styrer for øvrig selv om hun ønsker å uttale seg, sier fungerende redaktør i NRK Underholdning, Christina Rezk Resar, via kommunikasjonsrådgiver i NRK, Vetle Nielsen, i en e-post. – Dette er en podkast der de to profilene selv bestemmer hva de ønsker å snakke om, og vår vurdering er om innholdet er innenfor NRKs etiske regelverk og Vær Varsom-plakaten. Det samme bekrefter Rune Lind, redaksjonssjef i NRK Underholdning, i en SMS.  Kringkastingsrådet har torsdag morgen fått 2452 klager om saken. I en kommentar i Medier 24 utdyper Resar hvorfor NRK svarer som de gjør: «Som leder ville jeg heller aldri gjengitt en samtale jeg har med en ansatt om en vanskelig sak.» «Men det jeg kan si, er at forklaringen hun ga ikke gir grunnlag for å avbryte samarbeidet. Det er også dette jeg har sagt til mediene som har spurt de siste dagene.» Søndag publiserte Sophie Elise et bilde av seg selv og en annen influencer på Instagram til sine 581.000 følgere. Det aktuelle bildet ble raskt slettet. På bildet poserer Isachsen sammen med en annen profil foran et speil. I hjørnet av bildet ser man den andre profilen holde en liten, gjennomsiktig pose med noe hvitt i. Tirsdag hadde NRK det de kalte en «grundig prat» med Sophie Elise – som har podkasten «Sophie og Fetisha» hos NRK – og senere avklarte NRK at det ikke vil få konsekvenser for samarbeidet deres.


NRK varsler «en grundig prat» med samarbeidspartner Sophie Elise, etter at influenceren publiserte og kort tid senere slettet et bilde på Instagram. Kringkastingsrådet har fått 112 klager på saken. Søndag publiserte Sophie Elise (28) et bilde av seg selv og en annen influencer i en bildekarusell på Instagram, hvor hun har 581.000 følgere. Det aktuelle bildet ble raskt slettet fra bildekarusellen, men ikke før Mads Hansen (39) fanget det opp og publiserte det på sin Instagram til sine 505.000 følgere. Hansens innlegg ble ifølge ham selv fjernet av Instagram.  På bildet poserer Isachsen sammen med en annen profil foran et speil.  I hjørnet av bildet ser man den andre profilen holde en liten, gjennomsiktig pose med noe hvitt i.  Under bildet skriver Sophie Elise: «Livet blir cirka en milliard ganger morsommere når man bare gir faen.» VG har siden søndag kontaktet både Isachsen og den andre profilen. Ingen av dem har besvart VGs henvendelser. Rådssekretær i Kringkastingsrådet, Erik Skarrud, sier mandag kveld at de har fått inn 31 klager på saken.  Tirsdag morgen klokken 08.30 har det kommet inn 112 klager.  Da podkasten «Sophie & Fetisha» ble lansert 28. september i fjor, var det til sammenligning 42 klager som ble sendt inn til Kringkastingsrådet frem til deres møte 2. november. VG har kontaktet NRK for å høre hvordan de stiller seg til saken. Isachsen lager podkasten «Sophie & Fetisha» for NRK som kommer hver torsdag. Fungerende redaktør i NRK Underholdning, Christina Rezk Resar, skriver følgende i en tekstmelding: – Vi ønsker å ha en grundig prat med Sophie Elise før vi uttaler oss. Resar ønsker ikke på kommentere klagene til Kringkastingsrådet. NRK har de siste månedene fått mye oppmerksomhet og kritikk for sitt samarbeid med Sophie Elise. Statskanalen har vært tydelige på at de lager podkasten for å nå et ungt publikum. Da den ble lansert skrev NRK i en pressemelding at NRK «trenger» podkasten, og at mediehuset på Marienlyst «ikke har vært bortskjemt med altfor mange unge kvinnelige stemmer». – Målgruppen er mellom 15 og 30 år, en målgruppe vi sliter med å treffe i NRK. Vi sliter med å nå jenter, sa Rune Lind, redaksjonssjef i NRK Underholdningsavdelingen, til VG i september, på spørsmål om hvem de ønsker å nå med «Sophie & Fetisha». Sophie Elise er en av Norges største influencere.  En oversikt VG lagde i desember viste at hun hadde over 7,2 millioner kroner i personlig skattbar inntekt i 2021, noe som ga henne tredjeplass på listen over norske influencere som tjener mest. Med sine 581.000 følgere ligger Sophie Elise i toppsjiktet av profiler man kan anta primært har norske følgere. Eksempelvis har treningsprofil og programleder Jørgine «Funkygine» Massa Vasstrand 663.000 følgere. Skuespiller Herman Flesvig har 666.000. Influencer Emma Ellingsen har 654.000.

Slettet bilde:  NRK vil ha «grundig prat»


Bjørn Gunnar Rosvoll (56), salgs- og markedsdirektør i TV 2 gjennom en årrekke, mister arbeidsoppgaver som følge av fryktkultur. Det bekrefter Rosvoll selv overfor VG. Nyheten ble meldt til de ansatte i markedsavdelingen i TV 2 på et møte tirsdag. – Det er mine nærmeste medarbeidere som har sagt fra. Det gir inntrykk, sier Rosvoll i en skriftlig uttalelse til VG. – Bråhet og tøffhet – Jeg har åpenbart ikke skjønt at min lederstil, min måte å kommunisere på, bråheten, tonen og tøffheten har ført til at de rundt meg har følt seg utrygge. Dette er jeg virkelig lei meg for, og jeg må selvsagt gjøre noe med det, sier Rosvoll. Marius Høgebøl (48), mangeårig TV-2-ansatt, overtar som salgsdirektør, mens Rosvoll nå kun skal være markedsdirektør.  Rosvoll sier han burde «skjønt tegninga» før det ble varslet om. – Men nå har det skjedd, og jeg håper vi har kommet fram til en god løsning, sier han. Forblir leder Rosvoll blir sittende i ledergruppen og skal bidra strategisk. – Men Marius tar over som salgsdirektør, og overtar med det også alt personalansvar og hele det operative lederskapet for salg og marked, opplyser han. Høgebøl, som har vært i ledergruppen under Rosvoll, skal fortsatt rapportere til Rosvoll. Toppsjef i TV 2, Olav Sandnes, bekrefter omorganiseringen overfor VG. Han sier til VG at når de nå tar grep, så handler det helt grunnleggende om at folk skal føle seg trygge på arbeidsplassen. – Ikke forenlig Det var Sandnes som informerte de ansatte om omorganiseringen tirsdag. – Vi ble i februar gjort kjent med at Rosvolls lederstil har påvirket arbeidsmiljøet til flere av hans ledere, og at hans lederstil har skapt et utrygt arbeidsmiljø, sier Sandnes. – Vi har kommet frem til at lederstilen ikke er forenlig med hvordan vi vil ha det i TV 2. Sandnes forklarer at de har gjort undersøkelser og hatt samtaler med Rosvoll og alle de involverte for å finne en løsning. – Vi mener at den løsningen vi nå har landet på, er balansert og klok, sier TV 2-sjefen. Ny sjanse Sandnes berømmer både Rosvoll og de andre som har hatt et ønske om å våre åpne om det som er en «vanskelig sak».  På spørsmål om hvorfor Rosvoll får bli sittende i ledergruppen etter varslingssaken, svarer toppsjefen: – For Rosvoll betyr dette store endringer og konsekvenser. Han skal ikke lenger ha operativt ansvar eller personalansvar. Rosvoll er svært innstilt på å endre seg. Da er jeg opptatt av å gi ham en sjanse til nettopp det. Sandnes bekrefter at problemet med Rosvolls lederstil har pågått over tid. – Men vi er alle avhengige av tilbakemeldinger for å endre oss. – Hva slags system har TV 2 for varslingssaker? – Vi har gode varslingsrutiner, der man kan varsle til leder eller til HR. Og så har vi et system for varsling til Egmont-konsernet dersom man ønsker det, svarer Sandnes. Sandnes svarer benektende på spørsmål om fryktkultur er et generelt problem i kanalen. – I dette konkrete tilfellet handlet det om lederstil og om form og tone. Rosvoll har tatt det til seg. – Hvordan vil du beskrive arbeidskulturen i TV 2? – Generelt vil jeg si at vi har en veldig god arbeidskultur i TV 2. Jeg er glad for at vi tar tak i det når sånne saker kommer opp. Jeg er glad for at man føler man kan si fra, og jeg er glad for at Rosvoll også selv går så åpent inn i dette. Rosvoll skal heretter kun ha to personer som rapporterer til seg, den ene er Høgebøl, og den andre er leder for marketingsavdelingen.

TV 2-sjef må tre til side etter fryktkultur


Russiske Aleksej Moskaljov, som ble dømt til to års fengsel fordi datteren tegnet en tegning som «diskrediterer» det russiske forsvaret, er pågrepet. Den 54 år gamle alenefaren fikk dommen tirsdag, og flyktet senere fra husarrest. Nå er han pågrepet på ny.  Det bekrefter hans advokat, menneskerettsaktivisten Dmitrij Zakhavatov, til Reuters. Russiske myndigheter innledet sak mot Moskaljov i fjor, etter at datteren Maria, som nå er 13 år gammel, lagde en tegning på skolen. På tegningen var det raketter ved siden av det russiske flagget, som var på vei mot en kvinne og et barn som sto ved siden av det ukrainske flagget. Læreren hennes kontaktet politiet, som sa at de fant kommentarer fra jentas 54 år gamle far på nett som kritiserte den russiske krigføringen mot nabolandet.  Kritikk av invasjonskrigen ble forbudt like etter invasjonen. Russisk lærer tok til motmæle: Dette nektet Kamran (28) å vise – måtte rømme landet Datteren ble tatt inn i et «rehabiliteringssenter» for mindreårige, mens faren ble satt i husarrest. Russiske myndigheter vil sende jenta til barnehjem. Saken har fått mye oppmerksomhet i Russland. Reagerer på Putins atomvåpentrussel – se video:

Pågrepet etter datterens Ukraina-tegning


BERGEN (VG) Tolv personer er skadet etter at en bybanevogn kjørte inn i en mur på endestoppet i Fyllingsdalen. Seks av dem er hentet av ambulanse. Ingen er fastklemt eller bevisstløse, melder politiet.  – Tre personer er kjørt til legevakt og tre er kjørt til sykehus, sier operasjonsleder Stein Rune Halleraker i Vest politidistrikt til VG.  I tillegg er flere skadet på stedet og noen har muligens oppsøkt legevakt på egen hånd, sier Halleraker.  Jourhavende politiadvokat Andreas Foxen Haldorsen opplyser VG at bybaneføreren er siktet etter ulykken ved Oasen. – Han er siktet for uaktsom fremkalling av fare for allmennheten, sier Haldorsen. Føreren er en mann i 50 årene fra Bergensområdet, opplyser Haldorsen. Han forteller at politiet sannsynligvis vil gjennomføre avhør av vitner og siktede i løpet av dagen i dag.  Politiets innsatsleder Ole-Marius Røttingen sier til VG at det er snakk om fallskader. Føreren er blant de som nå får legehjelp.  – Vi har snakket kort med bybane-føreren, han er en av dem som er sendt til legebehandling, sier Røttingen.  Videre sier han at de henter inn video fra bybanen og andre overvåkningskameraer i området.  – Da kan vi muligens anslå noe om farten, så vil datasystemer vise kjørefart, bremsestrekning, men det trenger vi litt kompetanse på, sier Røttingen.  Var du der? Har du bilder eller video? Send inn til oss her. – Mistenker dere en teknisk årsak, eller skyldes det uoppmerksomhet? – Det er helt umulig å si hvorfor sammenstøtet har skjedd, sier innsatslederen.  – Spratt tilbake – Det kom et kraftig smell, sier Eivind Storhaug til VG.  Han satt på McDonalds på Oasen med kompisen Frode Jacobsen da Bybanen krasjet.  – Den smalt inn i muren, også var det som om den spratt tilbake igjen, beskriver sistnevnte til VG.  Storhaug forteller at det ikke tok lang tid før ambulanse var på stedet, og politiet satte opp sperrebånd.  – De har båret ut flere folk på båre, sier Storhaug.  Foreløpig er årsaken til kollisjonen ukjent.  – Vi igangsetter etterforskning for å finne årsaken til kollisjonen, sier Halleraker. Politiet sender også folk til legevakten og sykehuset for å avhøre vitner.  Knust frontvindu Frontvinduet på banen er knust, sier øyenvitne Lina Johnsen til VG.  – Tre ambulanser er på stedet, samt politi og brannvesen. Ambulansepersonell har kommet med flere bårer. Jeg så også flere passasjerer som gikk ut og holdt seg i ansiktet, sier hun. Det er ved stoppet Fyllingsdalen terminal like ved kjøpesenteret Oasen at banen har krasjet. Dette er endestoppet på strekningen Bybanelinje 2. Denne strekningen ble åpnet i november 2022.  Prøver å finne årsaken Administrerende direktør i Bybanen, Adelheid Nes, bekrefter at den aktuelle vognen har fått skader i fronten. – Vi vet at den er trykt inn i fronten, men skadeomfanget vet vi ikke per nå, sier hun til VG og legger til: – Vi jobber med å avdekke omstendighetene omkring hendelsen.  Videre sier hun at trafikken på banen inntil videre fortsetter som normalt.


I pasientjournalen har psykiateren skrevet om terapitimene med Victoria Nordberg (38). Men flere av timene fant aldri sted på de tidspunktene psykiateren har oppgitt. «Victoria (...) brøyter sosialt ny mark og er noe mindre rigid i mat, men det er svært mye igjen», skriver psykiateren i Victoria Nordbergs pasientjournal, datert 2. juni 2014. Men Nordberg var ikke på psykiaterens kontor denne junidagen. Hun var på ferie på den greske øya Kalymnos, en yndet destinasjon for ivrige klatrere. Før hun dro på tur, avlyste hun terapitimen. «God reise, god beslutning», svarte psykiateren i en e-post som VG har sett. Nordberg tar bilder av solnedgangen og landskapet i Hellas. Bildene inneholder informasjon om når og hvor de er tatt. Reisedokumenter dokumenterer også at hun er bortreist fra 28. mai til 4. juni 2014. Likevel er timen beskrevet i pasientjournalen – og betalt av det offentlige. Var ikke i terapirommet Statsforvalteren i Oslo og Viken behandler nå syv saker mot psykiateren. En av dem gjelder Nordberg, som har vært psykiaterens pasient i 20 år. En av tingene Nordberg har varslet om, er manglende journalføring. VG har undersøkt Nordbergs pasientjournal, som psykiateren har sendt til Statsforvalteren i tilsynssaken mot ham.  I 13 av journaloppføringene kan VG dokumentere gjennom bilder, SMS-er, e-poster, sosiale medier og annen dokumentasjon at timene ikke har funnet sted på de tidspunktene psykiateren har skrevet i pasientjournalen.  Psykiateren har ført journal for terapi på tidspunkter der Nordberg har vært helt andre steder: På klatreturer, på ferietur i utlandet – og i intervju med en avis. En rekke av terapitimene er også avlyst eller utsatt av psykiateren selv, viser SMS-kommunikasjon. Nederst i artikkelen er det detaljert informasjon om alle journalnotatene. Gjennomgår materialet  Nordberg har gitt psykiateren fritak fra taushetsplikten, slik at han står fritt til å uttale seg i hennes sak til VG. VG har stilt psykiateren spørsmål om journalen han har skrevet. I en e-post til VG skriver psykiaterens advokat, Halvard Helle: – Psykiateren arbeider med å gjennomgå materialet som VG baserer sine opplysninger på. Det dreier seg om et langvarig pasientforhold, og dette tar tid, skriver Helle. VG har spurt advokaten om psykiateren mener at pasientjournalen han har levert til Statsforvalteren gir et riktig bilde av terapitimer han har gjennomført med Victoria Nordberg. Det ønsker ikke Helle å kommentere. – Mye som ikke stemte Nordberg forteller at hun tidligere har bedt om å få journalen sin utlevert – uten å få det. – Han har også fortalt meg at han ikke skriver noe særlig journal, derfor reagerte jeg da han sendte inn denne journalen i tilsynssaken. Jeg oppdaget raskt at det var mye som ikke stemte, sier Nordberg til VG. Også på de datoene der Nordberg ikke har vært i terapi, står det kortfattede referater om hva som har vært tema i terapirommet denne dagen. – Dato og tidspunkt for behandling skal fremgå av refusjonskravet. Det er en forutsetning for rett til trygderefusjon at behandling er utført, sier seksjonssjef Ole Trapness i Helfo kontroll. VG har fått innsyn i Helfo-refusjonene psykiateren har fått for behandlingen av Nordberg. I dokumentet står det dato og klokkeslett for når behandlingen ble gjennomført. Ble intervjuet av Dagbladet VGs gjennomgang av Helfo-refusjonene avdekker at psykiateren har fått penger for terapitimer som ikke fant sted på det tidspunktet psykiateren oppgir. Blant annet for terapitimer som er journalført 25. mai og 10. juni 2021. Psykiaterens journalnotat fra timen 25. mai er på tre ord: «Stort sett uendret.»  Men dagen i forveien sendte han en e-post til Nordberg med tittelen «Ikke på jobb». Videre i e-posten står det: «Kjære Victoria. Beklager – men jeg blir borte fra jobb i to uker. Neste time torsdag 10. juni 14.45. Ok?» Nordberg besvarer e-posten med «Ok, beskjed mottatt». Etter at hun har fått beskjed om avlysningen, avtaler hun klatring med en venn på Hauktjern i Oslo, viser SMS-kommunikasjon

Psykiateren fikk betalt for terapi: Her var Victoria


Svenske Liselotte (25) ble funnet død 80 kilometer fra hjemstedet. Nå er en 46-årig mann tiltalt for mishandling og drukning.  Svenske Liselotte (25) gikk inn en grå pickupbil utenfor hjemmet sitt i Timrå sentrum og forsvant 8. oktober i fjor. 10 dager senere ble hun funnet død Kramfors, 80 kilometer unna.  Nå skal en 46 år gammel mann være tiltalt for mishandling, drap og grovt brudd på gravfreden ifølge Aftonbladet.  – Gedigent etterforskningsarbeid Det var i et område utenfor hytta til 46-åringen at Liselotte ble funnet, 18. oktober i fjor. Politiet fikk mistanke om at hun kunne være i området, etter at mobilsignal fra telefonen hennes brakte dem dit, ifølge Aftonbladet.  – Politiet har gjennomført et gedigent etterforskningsarbeid og jeg anser meg i dag å ha et tydelig bilde av hendelsesforløpet, sier aktor Christina Edlund Nilsson i en pressemelding ifølge SVT.  Mannen mistenkes å ha drept kvinnen gjennom å dra henne ned til et vann i nærheten av hytta, og drukne henne i vannet, skriver Aftonbladet. Ifølge SVT skal mannen også ha utsatt henne for vold mot hodet og kroppen. Etter dette skal han ha brakt kroppen 3 kilometer vekk, og håpet på at kroppen ikke skulle bli funnet.  Tidvis konfliktfylt relasjon – Etterforskningen taler for att den avdøde 25-åringen og den mistenkte 46-åringen hadde en relasjon til hverandre som tidvis var konfliktfylt, sier Edlund Nilsson.  Liselotte og mannen skal ha jobbet sammen, skriver Aftonbladet.  Mannen skal siden hendelsen ha sittet i varetekt hos politiet, men ble tirsdag tiltalt for mishandling, drukning og brudd på gravfreden. Mannen nekter for å ha drept Liselotte, men har tilstått å ha brutt på gravfreden, skriver SVT.  Hovedforhandlingen starter i tingretten den 3. april, og ventes å holde på i fire dager, ifølge SVT.


Podcast-dronningen Synnøve Skarbø røper den største forskjellen på 2023 og fjoråret i siste episode av sin podcast. Det er i siste episode av podcasten «Synnøve og og Vanessa» at Skarbø forteller om det nye livet: – Den største forskjellen for meg på fjoråret og 2023 er at jeg er blitt singel. Og det er i grunnen alt jeg har lyst til å si, hvis det er greit i vår egen podcast, sier hun til makker Vanessa Rudjord, som responderer med et «ja». De to programlederne skapte furuore i fjor høst da de sammen med skuespiller og venninne Pia Tjelta lanserte skjønnhetsklinikken Nomi Oslo, som tilbyr estetisk medisin. De tre fikk kritikk for at behandlingen som klinikken tilbyr, i lanseringen ble omtalt som som en del av kvinnehelse. Etter kort debatt i mediene trakk de seg fra samarbeidet med klinikken. – Vi var så gira på at nå skulle vi i «troikaen» gründe noe sammen, så vi ble helt fartsblinde. Det er vi oppriktig lei oss for, sa Vanessa Rudjord i podcasten. Høsten 2021 fortalte Skarbø VG at hun hadde innledet et nytt forhold, uten at hun ønsket å fortelle hvem kjæresten var.  – Det er også en del ting jeg syns er vanskelig. Ikke bare i dette forholdet, men i alle forhold jeg har vært i hele mitt liv. Hvor «keen» skal man virke i starten? Skal du holde igjen eller overdrive? Vanskelig å vite, sa hun da til VG. Hun var tidligere sammen med Per-Øyvind Skarnes, som hun har en datter sammen med. I 2019 gikk de hver til sitt.


Den kjente klimaaktivisten Vanessa Nakate ber Norge slutte å investere i olje og gass i Afrika. Nå er hun nominert til Nobels fredspris. – Norge sier at dere skal være klimaledere, men samtidig fortsetter dere å lete etter mer olje og gass. Dere er hyklere, sier Vanessa Nakate til VG.  Den kjente klimaaktivisten fra Uganda er lavmælt, men tydelig. Tirsdag åpnet hun Norad-konferansen med en tale der hun ba norske myndigheter og selskaper avslutte leting etter ny olje og gass. «Hvor mange ganger må denne dobbeltmoralen avsløres?» spurte Nakate fra talerstolen, og la til: « Nok er nok, dere kan ikke få i pose og sekk.» Etter at Russland gikk til krig mot Ukraina, har søket etter nye kilder til gass økt. Ikke let i Afrika, sier den 26 år gamle aktivisten fra Uganda. – I flere tiår har dere sagt at dere skal bidra til vekst og sikkerhet i Afrika med olje og gass, men det kommer ikke samfunnet til gode. Inntektene går i lommene på de som allerede har mye, sier Nakate.  – Det vil være et enormt behov for energi i framtiden, ikke minst for å sikre strøm til befolkningen i flere afrikanske land. Vil ikke verden trenge gass for å møte behovet? – Jeg snakker ikke om en full stans i all produksjon, jeg snakker om å slutte å lete etter mer. Nye funn av olje og gass nå vil ikke komme i produksjon på flere år, men det vil være med på å skade oss, sier Nakate. Tilgangen på strøm for innbyggere er dårlig i mange afrikanske land. Mulighetene for solkraft er enorme, sier Nakate, men pengene kommer ikke.  – Selskapene må slutte å lete etter ny olje og gass, og heller sette pengene sine på fornybar energi. Noen timer etter talen hennes, kom nyheten om at hun er nominert til Nobels fredspris sammen med Greta Thunberg. Miljøpartiet de Grønnes (MDGs) Lan Marie Berg har nominert dem, fordi de taler på vegne av en hel generasjon ifølge politikeren. Vil gi klimatap et ansikt Overfor VG sier Nakate at hun ikke vil kommentere nominasjonen. Hun er for overveldet.  Hun vil heller fortelle om møtet med et lite barn i Turkana, et fylke i Kenya.  Et enormt område i Øst-Afrika er rammet av den hardeste tørken på nærmere 40 år, etter at regnet har uteblitt i fire regnsesonger på rad.  Gutten Nakate møtte fikk behandling for et akutt tilfelle av underernæring. Han døde senere samme dag. – Vi har midlene til å unngå at barn lider av sult på denne måten, sier Nakate.  Hver gang hun inviteres opp på scenen og i møter med verdensledere, forteller hun om tørke, vannmangel og ødeleggelser hun har sett på nært hold. – Det er så viktig å gi et ansikt til krisen vi står i. Klimaendringene skjer her og nå. Det er ikke bare tall og statistikk. Dette er livene til virkelige mennesker, sier Nakate. Hun ble selv kjent da hennes eget ansikt ble klippet bort.  Bildet over er tatt i januar 2020, under det årlige treffet for den økonomiske og politiske eliten i sveitsiske Davos. Vanessa Nakate sto sammen med fire europeiske aktivister, med Greta Thunberg i midten. De fem holdt en pressekonferanse sammen.  Nyhetsbyrået AP klippet Nakate ut av bildet før det ble publisert. Hun tok til Twitter og spurte hvorfor AP hadde slettet henne. «Dere slettet et helt kontinent» sa Nakate. Det førte til en diskusjon om hvilke stemmer som slipper til i klimadebatten, og hvilke som holdes utenfor. – De som opplever klimaendringene hardest er ikke de som blir hørt. Det er ikke fordi vi er fraværende fra debatten – vi er her. Vi blir bare ikke sett, sier Nakate. På det tidspunktet hadde hun bare vært aktiv som klimaaktivist i halvannet år. – Alle kan bidra – Jeg begynte å lese meg opp om klimaendringer og forskningen i 2018. Da så jeg jo at mange av de tingene de advarte om, som jordskred, flom og tørke, allerede skjedde i Uganda, sier 26-åringen. Inspirert av Greta Thunberg, begynte hun å streike for klima utenfor parlamentet i Uganda


OL-sølvvinner Kjetil Borch (32) feller en nådeløs dom over jobben som er gjort i den norske utøverkomiteen. Han sier han har etterlyst bedring i snart tre år. Nå ser han frem til å si sin mening på et digitalt møte mellom norske toppidrettsutøvere og komiteen tirsdag. Roeren Kjetil Borch fra Horten, som tok sølv under OL i Tokyo, er ikke happy. Han hevder: Siden torsdag har det vært bråk rundt utøverkomiteen og spesielt leder Astrid Uhrenholdt Jacobsen.  Det startet med at NRK hadde kilder som opplyste at Jacobsen «tok til orde for Russland-retur i IOC-møte». En oppgitt Jacobsen kritiserte NRK i et VG-intervju og hevdet at hun kun tok til orde for en diskusjon om temaet. Søndag delte hun referatet fra IOC-møtet. Det har ikke stoppet kritikerne.  – På grunn av måten dette har blitt håndtert på, er mye av min tillit til lederen i utøverkomiteen svekket. Det må jeg være ærlig å si, sier Borch til VG.  – Jeg har stor respekt for Astrid som person. Hun er en veldig reflektert og intelligent person som i prinsippet skal passe veldig godt i slike verv. Men akkurat nå synes jeg ikke hun har oppfylt oppgavene, legger han til. VG har vært i kontakt med Astrid Uhrenholdt Jacobsen mandag morgen. Hun er forelagt utspillene i denne saken, men opplyser at hun ikke ønsker å gå i dialog med enkeltutøvere i media, og viser til det digitale møtet i morgen, tirsdag. Utøverkomiteen har beklaget at de ikke har utført et mer systematisk kartleggingsarbeid.  Borch sier at han i tre år har etterlyst en tydelig kommunikasjonskanal fra komiteen der de informerer og gir referat fra møter. Men også der de etterlyser meninger og innspill.  – Jeg skrev en e-post til Astrid våren 2020, der hun svarte at det ble jobbet med, men at personvernregler satte kjepper i hjulet for at man kunne informere utøvere. Det betød at de ikke kunne ha telefon- og e-postlister. – Da er det jo bra timing, at når det først brenner under beina på utøverkomiteen, så finner de e-poster til alle kjente toppidrettsutøvere og sender ut e-post der alle settes på synlig kopi. Dette for å innkalle til møte på tirsdag, der de skal snakke om og drøfte denne saken Han synes det er underlig at utøvere ikke blir hørt i saker som angår dem. – Utøverkomiteen har behandlet disse sakene uten å informere oss, så det er på tide at de øvrige medlemmene av utøverkomiteen åpner døra og slutter å gjemme seg bak veggen. De er frivillige, men valgte representanter for idretten. Jeg har ikke sansen for at beslutninger og meninger skal holdes innenfor dørene for ni personer på et møte, sier Borch.  Han mener Uhrenholdt Jacobsens ulike roller som IOC-medlem og leder for den norske utøverkomiteen er «krevende». – Kan man ha disse to rollene samtidig, synes du? – Vi kan jo ta en titt på hvordan vi har oppfattet kommunikasjonen fra Astrid de siste tre dagene. Eller mangel på sådan. Det har ikke vært tydelig. Hun har ikke vært klar nok, hverken før alt dette startet – med en mangel på kommunikasjon med de utøverne hun representerer – eller i etterkant, der hun ikke har hatt lyst å omtale eller komme med innspill rundt saken det gjelder. – Jeg mener det er en veldig uheldig situasjon som har oppstått fordi jeg mener at oppgaven til utøverkomiteen ikke har blitt gjort på en ryddig måte. Gunnar-Martin Kjenner, som har vært redaktør for fire utgaver av boken «Idrett og Juss», er klar på hva han mener om rollene: – Hun har to hatter som er uforenlige når det er to organisasjoner som har så ulike standpunkter. Fra mitt ståsted blir det helt umulig å kunne ivareta interessene i begge organisasjonene. Når man uttaler seg om det ene, så vil man gjerne bli mistenkt for å ha en undertone av det andre, sier Kjenner til VG. – Når hun uttaler seg som utøverrepresentant, så skinner det ganske klart gjennom at det er standpunkter preget av IOC som kommer frem. Det er i hvert fall lett å tolke det sånn