TRØNDELAG (VG) Prisene på mat og drivstoff skyter i været. Turister snur på kronene, men enkelte har fått smaken på en norsk bensinstasjon-spesial. Gaetan Muller og familien stopper ved Nordlandsporten i Grane, buen som skiller Sør- og Nord-Norge. De har kjørt fra Belgia til Lofoten. Nå er de på tur ned. Her kan man overnatte på parkeringsplassen med campingbil for 130 kroner natten. Når VG tittet innom, gjør de klart for aperitiff. Chips og øl – medbrakt fra Belgia. – Alkohol er så dyrt i Norge, sier Muller. Familien har for lengst akseptert at ferien i år blir svindyr. Sånn er det bare, sier Muller. Først og fremst er det diesel som sluker penger på tur. – På tre uker har vi brukt mellom 15.000 og 20.000 kroner. Det er mye. – Det er noe som er gærent, sier Svein Cato Jacobsen. Helgelendingen er på vei nordover i bobil etter familiebesøk på Østlandet. VG møter ham på Shell Verdal. Han setter pumpen inn og ser tallet på skjermen øke. 1457 kroner fattigere er han klar for etappen hjemover. – Drivstoffprisen har doblet seg siden vi begynte å kjøre. De kjøpte bilen i 2011, da dieselprisen ifølge SSB var nede på 12,69. Når han fyller fredag ettermiddag, koster det 24, 59. Samtidig har matprisene skutt i været, akkurat som med strømmen. Matvareprisene steg med 5,6 prosent fra juni 2021 til juni 2022. Andre slipper å tenke på diesel. Like sør for Namsos skal VGs fotograf forevige den tyske pensjonisten Bernd Eckstein. Han har syklet fra Tyskland til Nordkapp. Nå er han på vei hjem. Mens den uoppmerksomme VG-fotografen tar to steg bakover, forbi sin feilparkerte bobil, sneier han to sveitsere i full fart på tandemsykkel. Ekteparet heter Stefan og Angelika Graber. VG finner dem igjen under en hvilepause på bussholdeplassen i nærheten. – Det er litt tungt, sier Angelika om sykkelturen med mål i Tromsø. – Spesielt med alle bagene, men du blir vant til det, sier Stefan. Tandemsykkel oppover Norge er likevel helt ypperlig, forklarer de. De kan nyte landskapet, prater sammen og sparer dessuten på drivstoffet. De sier ferien blir relativt billig. Stort sett slår de opp telt i villmarken og lager mat selv.  Posesuppe med couscous har blitt en klassiker, men norske bensinstasjoner byr på en og annen fristelse på veien. – Vi liker «the ostenpølse with bacon», sier Angelika med sveitsertysk aksent.  – Og alt med kanel. Kanelknute og kanelbolle, sier Graber. VGs undersøkelser har vist at en kanelsnurr fort kan koste 50 kroner denne sommeren. Enten man trenger diesel eller ei, så er det enkelte ting helten ikke duger uten. Og Jens Gartner trenger mye mat. Tyskeren går Norge på langs – fra Lindesnes til Nordkapp. Han er på fjerde måned når VG treffer ham. – Du sparer en del penger på bensin? – Nei, nei, nei, jeg sparer ingen penger. Norge er så dyrt. Å, herregud. Det er så dyrt. Haha! – Jeg betalte 40 kroner for en sjokolade jeg ville betalt ti kroner for i Tyskland. VG er på bobiltur rundt i Norge! Tips oss her om du vet om noe spennende vi kan skrive om fra ditt område. Nå er vi i Trøndelag, neste uke går turen til Sørlandet.

Diesel-smell:  - Det er noe som er gærent


EUGENE (VG) Sydney McLaughlin (22) levde opp til det enorme forventningspresset og tok sitt aller første individuelle VM-gull. Samtidig senket hun sin egen verdensrekord på 400 meter hekk med 73 hundredeler. Det amerikanske stjerneskuddet hadde fra før verdensrekorden på 51,41 sekunder. I finalen natt til lørdag norsk tid knuste hun den med å løpe i mål på 50,68. – Tiden er helt fantastisk, og sporten blir raskere og raskere, sier McLaughlin etter sin fjerde verdensrekord på 13 måneder. 22-åringen dundret fra konkurrentene umiddelbart i finalen, og det tok ikke lang tid før man skjønte at dette kun ble en kamp mot klokken. McLaughlin vant den og. – Det er et løp for evigheten, sier NRK-kommentator Jann Post og fortsetter: – Hun tar det til et nytt nivå. Et helt eget fenomen, Sydney McLaughlin. 50,68, det skulle ikke gå an. Det er noe av det mest ekstreme jeg har sett på en friidrettsbane. Det der var fullstendig ellevilt. – Det var et løp ut av en annen verden. Enormt hvordan hun gjennomfører den her distansen, sa NRKs ekspertkommentator Vebjørn Rodal. Det er fjerde gang McLaughlin løper inn til verdensrekord på 400 meter hekk, og tredje gang det skjer på Hayward Field i Eugene. Den eneste gangen hun ikke har satt ny verdensrekord på årets VM-bane, var da hun løp inn til OL-gull i Tokyo på tiden 51,58. – Vi er en gruppe jenter som er villige til å presse kroppene våre til det neste nivået, og da ser vi at tidene synker. Det er virkelig en spennende tid å delta på øvelsen, sier McLaughlin. –  Hun tar jo nesten medalje uten hekker på den tiden der, sier Post. Bare 35 minutter før McLaughlin selv skulle ut å løpe natt til lørdag, gikk VM-finalen på 400 meter flatt av stabelen. Der ble det gull til Shaunae Miller-Uibo på 49,11 sekunder, sølv til Marileidy Paulino på 49,60 og bronse til Sada Williams på 49,75. McLaughlins tid på 400 meter med ti hekker å forsere hadde plassert henne mellom sjette- og syvendeplass i finalen på 400 meter flatt. – Hun hadde blitt nummer syv i finalen på 400 meter flatt. Hun hadde ikke kommet sist, sier Post. – Det er helt utenomjordisk dette her. Verden har vel aldri sett maken til et talent på kvinnesiden, sier NRK-ekspert Christina Vukicevic Demidov. Med rekordløpet tok McLaughlin sitt første individuelle VM-gull. I VM i 2019 ble det sølv på distansen bak Dalilah Muhammad. I det samme mesterskapet var hun med på det amerikanske gullaget på 4x400 meter. I Tokyo-OL i fjor sommer tok McLaughlin gull på både 400 meter hekk og 4x400 meter, da foran relativt tomme tribuner. – Det var helt uvirkelig å ha familien min på tribunen, sier McLaughlin og fortsetter: – Jeg har aldri hatt de samlet på ett sted, så dette var stort for meg. Etter Tokyo, der jeg ikke hadde noen, var dette som en forsoning. Nederlandske Femke Bol tok sølvet på 400 meter hekk natt til lørdag på tiden 52,27, mens Dalilah Muhammad sørget for to medaljer til USA da hun tok bronsemedaljen på 53,13.


Nå blir det lettere å havne i karantene i Norge. Smittevernoverlegen i Bergen tror dette kan ramme mange i julen.  Når regjeringen nå innfører nye tiltak, strammer de også inn på karantenereglene. For i høst har det vært unntak for fullvaksinerte og kun vært husstandsmedlemmer eller tilsvarende nære (som kjærester) som har havnet i karantene.  Men nå er det karantene-krav for alle igjen.  – Hvordan vil dette slå ut i kommunene?  – Det er det vi sitter og ser på. Det kan bli ganske dramatisk, spesielt dette med øvrige nærkontakter, sier smittevernoverlege Marit Voltersvik i Bergen kommune. I Bergen regner med at hver smittet i snitt har åtte nærkontakter som må i karantene, med en medianverdi på fire. Og tirsdag hadde Bergen et rekord-døgn med 421 registrerte smittetilfeller. – Da kan du bare begynne å regne. Det er egentlig ganske voldsomt, sier smittevernoverlegen i Bergen.  – Er det noen spesielle grupper som melder om bekymringer?  – Alle som kommer i karantene nå er veldig bekymret. For dem som kommer i karantene i slutten av uken, så vil de jo være i karantene i julen, sier smittevernoverlegen i Bergen.  Hvis du for eksempel havner i karantene den 19. desember, fordi du har vært under to meter fra en smittet i over 15 minutter, så kan det bety kurante-jul.  For selv om du kan teste deg ut for å for eksempel gå på jobb etter tre dager, er du fortsatt i fritidskarantene. Det betyr ingen selskaper – du må holde deg hjemme på fritiden. Og du kan først teste deg ut av fritidskarantene etter syv døgn.  – Det betyr at de ikke kan reise noen steder. Dette tror jeg vil få ganske store ringvirkninger for mange i julen nå, for det er så mange smittede, sier smittevernoverlegen i Bergen.  Se assisterende helsedirektør Espen Nakstad forklare de nye karantenereglene - og hva som gjelder for barn:  Trondheim: Ha få nærkontakter for å unngå karantene Også Trondheim kommune er klare på at mange vil bli berørt.  – Hovedbudskapet mitt er at dette at vi nå ha fått karantenekravet, gjør det ekstra viktig at vi følger de påbudene og anbefalingene som har kommet fra myndigheter med å holde antall nærkontakter lavest mulig. For det vil hjelpe med å hindre at vi og andre risikerer karantene på julaften, sier kommuneoverlege Elizabeth Kimbell i Trondheim kommune.  Hun påpeker at antallet nærkontakter hver enkelt har, kan gå mye ned nå med de nye tiltakene.  – Hvis jeg holder mine nærkontakter til et lavest mulig nivå, er det færre personer som kan eksponere meg for smitte. Og hvis jeg blir syk, vil jeg ha eksponert færrest mulig. Men med de smittetallene vi har nå, er det mange som blir berørt av det her, er det ingen tvil om at mange vil bli berørt av det her, påpeker hun.  Oslo:  - Vanskelig å angi hvor mange det blir Også i Oslo tas det høyde for at flere vil havne i karantene. – Men det er vanskelig å angi hvor mange det blir. Dette avhenger også av hvilke unntak som blir lagt inn. Vi har ikke tall på hvor mange nærkontakter man har, men det er normalt mange spesielt hos de unge og når det har vært så lite restriksjoner, skriver smittevernoverlege Frode Hagen i Oslo kommune i en epost til VG. Da VG snakket med kommunene sent tirsdag ettermiddag, hadde de ennå ikke fått forskriften med alle detaljene om de nye karantenereglene.  FHI har påpekt at knappheten på hurtigtester begrenser muligheten til å erstatte mer inngripende tiltak med testing. De peker spesielt på at testing kunne erstattet karantene.  Selv om FHI har anbefalt å stramme inn på karantenereglene nå, advarte de regjeringen om at tiltaksbyrden er svært stor.  – Antallet «øvrige nærkontakter» kan være svært stort, avhengig av gjenåpningsnivået i samfunnet for øvrig, påpekte FHI i sitt faglige grunnlag til regjeringen.

Karantene-krav:  - Kan bli ganske dramatisk


Før overgrepsdømte Ghislaine Maxwell (60) ble lokkedue for å skaffe mindreårige jenter til avdøde Jeffrey Epstein, var hun pappajente til en dominerende mediemogulfar – som døde under mystiske omstendigheter.  – Ikke tilfeldig, mener psykologspesialist PhD. Pål Grøndahl. Vi kommer tilbake til ham. Men først: Var det drap? Selvdrap? Eller en ulykke? 30 år etter at Robert Maxwell (1923 – 1991) ble funnet omkommet i havet ved en luksusyacht utenfor Kanariøyene, er det fremdeles uklart hvordan eieren av Daily Mail og andre tabloidaviser vandret ut av livet. De som heller mot å tro at han døde naturlig, mener at vanen med å tisse over rekka på båten nattetid ble det siste han gjorde i livet – før han kan ha mistet balansen, tippet over kanten og falt i vannet. Andre spekulerer i om han ble dyttet eller om han forårsaket sin egen død. Sikkert er det i alle fall at det grumsete livet til Robert Maxwell (1923 – 1991) formet livet til hans overgrepsdømte datter Ghislaine Maxell, skriver The Guardian.  To dominerende menn Onsdag 29. desember fant en amerikansk jury overgrepsanklagede Maxwell skyldig i fem av seks tiltalepunkter, noe hun risikerer 70 års fengsel for.  Mange spør seg hvordan en privilegert rikmannsdatter kunne havne i en situasjon der hun fikk en funksjon som vekselvis kjæreste, husholderske, forretningspartner og helikopterpilot for milliardæren Epstein.  I en artikkel fra 2019 trekker den britiske storavisen parallellinjer mellom de to viktigste mennene i sosietetskvinnens liv: Robert Maxwell og Jeffrey Epstein. Begge beskrives av bekjente som mektige, søkkrike menn med en dominerende, bydende og manipulerende væremåte. Da faren fremdeles levde, tilrettela Ghislaine for at han skulle få suksess innen høyere sosiale kretser i New York. Etter hans død, flyttet hun over Atlanteren og fikk i praksis samme rolle for Epstein. Avslørt som svindler Før hun ble kjent som den som lokket mindreårige jenter til å massere for så å bli seksuelt misbrukt av Epstein – overgrep hun ifølge aktoratet også selv iblant skal ha deltatt aktivt i – var Ghislaine Maxwell kjent som en sosial sommerfugl og fikser med en imponerende kontaktliste.  Hun omgikk folk som prins Andrew og presidentdatter Chelsea Clinton og var stamgjest på veldedighetsarrangement, boklanseringer og sosietetsbryllup. To ganger har livet til Ghislaine Maxwell blitt snudd på hodet: Begge ganger som følge av dødsfallet til mektige, kontroversielle menn. Faren Robert Maxwell var 68 år gammel da han falt i døden 5. november 1991 fra yachten «Lady Ghislaine» utenfor Kanariøyene. Han var da en hardt presset mann.  Dødsfallet sjokkerte britene, men sjokket ble skiftet ut med sinne da det ble oppdaget et det manglet 460 millioner pund i pensjonsfondene til hans egne selskaper. Konsekvensene rammet tusenvis av briter som tapte pensjonen sin. Det viste seg at mediemogulen og den tidligere toppolitikeren ulovlig hadde tilsneket seg midler for å kunne finansiere sitt eget forretningsimperium, som var på randen av konkurs. Medieoverskrifter gikk da fra «Mannen som reddet The Mirror» (en britisk avis, journ.anm.) til «Maxwell: The Robber». Oversatt til norsk: «Maxwell: Tyven». Uavklart dødsårsak Tidligere Daily Mirror-redaktør Roy Greenslade, som selv kjente Robert Maxwell, tilhører selvmordsteoretikerne: – Han var en mann som ikke kunne møte nedverdigelsen i å komme i fengsel, og bli avslørt som en løgner og tyv. Og han visste veldig godt at det ville skje, uttalte Greenslade til The Guardian i 2019. – Jeg tror Maxwell kastet seg ut fra båten selv, konkluderte han. Seniorfotograf Ken Lennox, som selv så aviseierens døde kropp kort tid etter at den ble halt opp fra sjøen, tror derimot at det var en ulykke. – Han pleide å stå opp om natten og tisse fra skipsrekka. Alle viste dette. Dessuten veide han om lag 140 kilo på den tiden. Rekken var bare en stålvaier. Så jeg tror at han mistet balansen, for han var veldig fortung, sa Lennox til avisen


Mandag kom meldingen om Anne Lindboes uventede og umiddelbare avgang som administrerende direktør i Private Barnehagers landsforbund. Avgjørelsen har hun tenkt på i flere måneder. – Det er atskillig mindre dramatisk enn det ser ut som. Dette er noe jeg har grunnet på over tid. Jeg har rett og slett kommet fram til at jeg vil tilbake til røttene mine, sier Lindboe, som har bakgrunn som barnelege og barneombud. Lindboe orienterte mandag de ansatte i forbundet på et allmøte om at hun går av med umiddelbar virkning. I en pressemelding sa hun at tiden var kommet for å søke nye utfordringer. Overfor VG utdyper hun hva hun mener med det. Hun sier det har vært fire fantastiske år, men at hun nå vil bort fra det kommersielle og jobbe med noe som gagner andre.  – Jeg vil ta mer samfunnsansvar og bety en forskjell for folk, sier hun. – Jeg har nå jobbet med noe forholdsvis kommersielt, men kjenner på et sterkt behov for å jobbe for profittmaksimering for samfunnet. Lindboe sier at prosessen for henne har pågått noen måneder, men at avgjørelsen ble tatt i desember etter at hun hadde hatt en dialog med styret en stund. Ledergruppen ble også informert før jul. Likevel gikk hun av på dagen mandag. – Nå ønsker jeg å gjøre noe annet med livet mitt. Jeg skjønner at det kan se dramatisk ut, men ingen er tjent med at en toppleder som er på vei ut, blir værende. Derfor skjedde det slik, men det har vært i samråd med styret og ledergruppen. – Har du skaffet deg en ny jobb? – Nei, det har jeg ikke. Det er ganske spennende, men også skummelt selvfølgelig, jeg må innrømme det. Men hvis jeg skulle ventet på det, så kunne det fort tatt lang tid. Styreleder Eirik Husby har uttalt at dette er en beslutning som Lindboe selv har tatt og at det ikke ligger noen uenigheter til grunn for beslutningen. Lindboe er også klar på at det ikke ligger noen konflikter eller uenigheter til grunn for den plutselige avgangen. – Jeg har et godt forhold til styret og gode kollegaer. Det hadde vært lett å bli værende, men noen ganger må man bare kaste seg ut i det og tvinge seg selv til å sette en ny kurs. – Styreleder Eirik Husby sier at det ikke er uenigheter som ligger til grunn for avgangen. Kan du bekrefte det? – Ja, det kan jeg bekrefte. Jeg har et veldig godt forhold til styret og ledergruppen. Og jeg har verdens mest fantastiske arbeidsplass. Nå venter det nye utfordringer for Lindboe, selv om hun foreløpig ikke vet hva det blir. – Jeg har lyst til å jobbe med en eller annen ideell organisasjon eller stiftelse som vil gjøre samfunnet bedre for alle. Det må ikke nødvendigvis være bare barn og unge, men jeg kommer alltid til å ta med meg det perspektivet, sier hun. Gjennom coronatiden har hun jobbet opp mot ideelle organisasjoner som jobber for sårbare barn og unge. – Og da kjenner jeg at det rykker i foten. Lindboe sier at hun gjennom arbeidet som toppleder i privat sektor har fått en enorm respekt for mange av de gründerne hun har blitt kjent med. Men hun vil nå jobbe for de som ikke har blitt hørt i coronatiden. – Vi ser igjen at det er barn og unge og de med andre utfordringer som taper. Når vi snakker om gjenoppbygningen av samfunnet, er det næringslivet som blir hørt og prioritert. Jeg vil bidra til å være en stemme for alle, og spesielt de som ikke nødvendigvis har blitt prioritert. Lindboe var barneombud fra 2012 til 2018. Hun har som PBL-direktør deltatt i flere offentlige debatter om barnehager. I november frontet hun en omstridt protestaksjon. Da ville PBL stenge over 2000 private barnehager tidligere på dagen enn vanlig i protest mot regjeringens budsjettkutt. – Regjeringen fjerner opp mot 400 millioner kroner fra private barnehager neste år. Det skjer mens vi har en situasjon der en av tre barnehager allerede drifter i minus, sa Lindboe til NRK i november. Hun er sikker på at Private Barnehagers Landsforbund kommer til å klare seg fint uten henne. – Det jeg har vært mest stolt av, er at jeg har en utrolig godt fungerende ledergruppe. Om det hadde falt en stein i hodet på meg, så hadde det vært ..


Julia (25) var på jobb på utestedet Elsker da hun hørte skuddene omtrent 200 meter unna.  25 år gamle Julia var en av flere sivile som overmannet draps- og terrorsiktede Zaniar Matapour (42) etter at han åpnet ild mot flere utesteder i Oslo natt til lørdag. Nå forteller Julia og en mann i 40-årene – som også skal ha vært med på å holde gjerningsmannen nede – om skytedramaet som utspilte seg midt i hovedstaden.  Julia var som vanlig på jobb som vekter på utestedet Elsker, da de første skuddene gikk cirka 200 meter unna. Hun forteller til VG at hun hadde følt på angst og uro hele dagen. – Det var som om jeg visste at noe ville skje, sier hun. I frykt for sympatisører av gjerningsmannen, ønsker hun ikke at VG skal skrive hennes etternavn. Julia hadde nettopp håndtert en vrien gjest, og var på vei vekk fra barens uteområde da hun hørte smellene. – Jeg skjønte det var skudd med én gang. Jeg løp ut på gaten og så masse folk som løp i alle retninger. Flere hadde lagt seg ned og spilte døde, sier hun. Da hun nærmet seg, så hun gjerningsmannen med pistol i hånden. Likevel løp hun rett mot ham, forteller hun. – Du var ikke redd for å bli skutt selv? – Jeg tenkte bare at han f ... ikke skulle få skade flere.  Hjemme hos Julia og samboeren henger fremdeles glitter og Pride-flagg. På bordet er ubrukte plastkopper og en urørt kake med plastfolie. Lørdag skulle være fest. – Jeg kjenner meg tom. Jeg kjenner mye hat mot denne personen som har skadet så mange mennesker, sier Julia. Politiet har rost de sivile personene som bidro til at gjerningsmannen ble tatt.  – Det finnes noen ordentlige folk som har gjort en heroisk innsats for å få kontroll på han her gjerningspersonen, uttalte politiets innsatsleder på stedet, Tore Barstad. En video som blant andre TV2 har publisert, viser flere sivile som løper etter gjerningspersonen før de får lagt ham i bakken.  Julia skal være blant dem som holdt ham nede. En mann i 40-årene som ønsker å være anonym, sier til VG at han satt sammen med en kompis på uteserveringen til baren Herr Nilsen like i nærheten, da han plutselig hørte skudd.  – Det var en fyr som sto og skjøt mot det jeg oppfattet som London pub, men som også kunne gå utover gatekjøkkenet og Per på Hjørnet.  VG har vært i kontakt med personen mannen var sammen med den kvelden, som bekrefter historien.  Etter å ha rukket å oppfatte de to første skuddene, kastet 40-åringen seg over Herr Nilsens glassgjerde, forteller han.  – Gjerningsmannen virket veldig målbevisst, han var bevisst på hvor han skjøt mot. Han skjøt veldig aktivt mot et visst sted, forteller vitnet.  Deretter var det ifølge mannen en liten pause, før gjerningsmannen igjen begynte å skyte, forteller han.  – Jeg så at gjerningsmannen bevegde seg litt lenger bort, og da reiste jeg meg opp. Da så jeg at han fortsatte å skyte heftig mot London, og jeg la meg over to andre, forteller han.  40-åringen beskriver at en annen sivil ga gjerningsmannen et spark bakfra, og han da mistet det ene av sine to våpen. Til NRK beskriver et vitne et lignende hendelsesforløp:  – Idet han byttet magasin kom en sivil person løpende mot ham, og han tok en takling på mannen, og da mistet han våpenet, sier vitnet til NRK.  En vekter Dagbladet har snakket med skal ha tråkket på pistolen for å hindre gjerningsmannen i å få tak i den. Sivile skal så ha fulgt gjerningsmannen i noen meter før han ble lagt i bakken. 40-åringen, som sier at han har erfaring fra kampsport, holdt gjerningsmannen nede sammen med fire-fem andre.  – Han responderte ikke på smerte eller noe som helst, han var helt borte.  – Skjønte du hva omfanget av skadde og drepte ville bli? – Jeg er egentlig lettet over at det ikke var flere drepte, for å være helt ærlig, sier mannen i 40-årene

Holdt gjerningsmannen:  - Han skulle f... ikke få skade flere


Venstre-leder Guri Melby mener at Helsedirektoratet bør ha julebord i år. Og Venstre og Høyre har et ulikt syn på hva som er riktig retning nå, sier hun. – Dette er ikke tidspunktet for å innføre nye, strenge tiltak, sier Venstre-leder Guri Melby. De siste dagene har en rekke Høyre-politikere, blant annet Erna Solberg, kritisert coronahåndteringen til statsminister Jonas Gahr Støre og hans regjering. Tirsdag klokken 10 møter Støre i Stortinget redegjøre for coronasituasjonen. Nå advarer Melby mot å innføre strenge tiltak som griper inn i enkeltpersoners liv. – Hvis dette er den nye normalen, så mener vi det er totalt uaktuelt å hver vinter diskutere tiltak som begrenser folks frihet. Vi bør heller bruke mer ressurser på å få opp kapasiteten i helsevesenet.  – Drar Høyre for mye på? – Sånn jeg oppfatter dem er hovedkritikken at regjeringen er utydelig. Der er jeg enig med dem. Men vi har et litt ulikt syn på om det er riktig å gå i en innstrammende retning nå, sier Melby. – Det var en slags avtale mellom smittevernmyndighetene og det norske folk om at vi gjorde dette mens ventet på vaksine. Det var en tøff dugnad, og jeg tror de fleste føler at dugnaden er over. Melby: Helsedirektoratet bør ha julebord – Så dette er ikke tiden for å sende folk hjem fra skole og jobb eller for å avlyse julebord? – Nei, vi mener ikke det. Jeg synes vi får blandede signaler. På den ene siden får vi beskjed om at det er greit å ha julebord, men så avlyser Helsedirektoratet sitt julebord, sier Melby. – Burde Helsedirektoratet hatt julebord når det er lov? – Ja. De kan ikke late som det ikke har signaleffekt. Hvis ikke Helsedirektoratet skjønner det selv, må helseministeren være tydelig. Kan tåle det hvert 20. år – Det er ekstremt inngripende når myndighetene har regler for hvor mange du har lov til å ha på besøk. Det er en del av privatlivet, og det er kun i ekstreme unntakstilstander at myndighetene bør bestemme det, sier Melby og legger til: – Den ekstreme unntakstilstanden kan vi ikke ha hver vinter, men vi kan kanskje tåle det hvert 20. år.  – Hvilke tiltak er det riktig å innføre nå? – Munnbind er et lite inngripende tiltak som de fleste aksepterer, så lenge de får beholde sine sosiale liv og gå på jobb eller skole. Det å forsterke testingen og regelverket for de som faktisk er syke, er mulig å akseptere. Men å gå noe særlig lengre enn det, er vi skeptiske til.  Krever mer intensivpersonell MDGs helsepolitiske talsperson, Kristoffer Robin Haug, sier at regjeringen må styrke sykehusene, for å unngå mer inngripende tiltak. – Ap lovet mer intensivpersonell og krevde dette i opposisjon. Nå vil de bare utrede. Det betyr potensielt mer inngripende tiltak for folk flest, fordi kapasiteten i helsevesenet ikke er god nok, sier Haug.  Han sier at de krever 100 nye intensivplasser og 300 nye overvåkingsplasser. – Krever handling Rødt-leder Bjørnar Moxnes sier han er bekymret for at 72 prosent av sykepleiere har vurdert å slutte det siste året. Han mener at det ikke er nok å utdanne flere intensivsykepleiere, men at regjeringen må gjøre mer for å beholde de vi allerede har. – Valget viste ønske om en ny kurs. Det må også gjelde helsevesenet. De ansatte ber ikke om applaus. De krever handling, sier Moxnes.  Han krever også at dagpengeperioden forlenges så lenge krisen varer.

Advarer mot å stramme inn:  - Dette er ikke tidspunktet


Johannes Høsflot Klæbo (25) mener samarbeidet mellom skiforbundet og Viaplay er problematisk. I helgens renn i Ruka gikk Klæbo uten Viaplay-logoen på låret.  Det forteller han til Adresseavisen. – Jeg mener at en slik avtale verken tjener skiforbundet eller Viaplay, i stedet kan den være skadelig da det kan settes spørsmålstegn til dem rundt temaet - uavhengighet. Det er ikke bra for noen av partene. Og for skiforbundet er dette veldig kortsiktig. Dessverre, sier Klæbo.  Skistjernen sier at det er en «prinsippsak og et verdispørsmål». – Jeg ser på saken hvor Viaplay er blitt kommersiell sponsor hos skiforbundet som problematisk. Viaplay skal på den ene siden dekke skisporten journalistisk. På den andre siden er de kommersiell sponsor. Slikt kan det settes spørsmålstegn ved. Når spørsmål stilles rundt vår uavhengighet og troverdighet, må noen varsle. Det har jeg gjort, og valgte å gå uten Viaplay merke på konkurransedressen i Ruka, sier Klæbo. NENT-gruppen har foran denne sesongen tatt over mye av vintersportrettighetene. Rennene som NENT-gruppen har rettighetene til sendes på TV 3, V4, øvrige Viasat-kanaler og strømmetjenesten Viaplay. Viaplay inngikk tidligere i november en kommersiell avtale med skiforbundet for ett år, som skulle bli synliggjort med at løperne skulle ha Viaplay-logoen på konkurransedressen.  VG-kommentator Leif Welhaven har tidligere skrevet om problematikken, og skrev da: «Det er ikke alltid så enkelt for en medieaktør som har kjøpt dyre sportsrettigheter, å samtidig tenke på journalistiske prinsipper og en kritisk distanse.» Klæbo understreker at det samme ville gjeldt om det var medier som NRK, TV 2, VG, Dagbladet som hadde gått inn som sponsor, og mener at det problematiske har to roller, hvor den ene er som sponsor og den andre er som et redaksjonelt nyhetsmedium.  Børge S. Nielsen, kommersiell sjef i Viaplay, sier til Adresseavisen, at de er uenig i begrunnelsen.  – Dette er et uproblematisk samarbeid. Her er det NENT-gruppen som har rettighetene, mens det er Viaplay som har den kommersielle avtalen. Det er full profesjonalitet rundt dette og svært atskilte avtaler, mener Nielsen. Langrennssjef Espen Bjervig skriver i en SMS til VG at han er opptatt ut kvelden. Adresseavisen har vært i kontakt med Norges Skiforbund, som sier at de ikke har mulighet til å besvare avisens spørsmål i saken.


Radio- og TV-profilen planlegger å gifte seg med «kokosjente» Eva Sivertsen.  P4-veteran Andreassen poster på Instagram lørdag kveld et bilde av seg selv og forloveden. «Gleder meg til resten av livet med denne kokosjenta💍💘💍💘💍💘», melder han. «Ikke noe annet jeg vil enn å tilbringe resten av mitt liv med deg 💍💍❤», skriver hun under samme bilde på sin Instagram, hvor det også fremgår at det er snakk om en forlovelse. Andreassen bekrefter forlovelsen overfor VG via sin booking-representant Kamilla Moe. – Vi er veldig lykkelige og gleder oss til resten av livet sammen, sier han i en e-post via Moe. Michael Andreassen har jobbet i P4 i 25 år, i programmer som «Midt i trafikken», «Michael direkte», og «Jorda rundt på 80 sekunder». De siste årene har han også vært godt synlig på TV-skjermen, i «Skal vi danse» og «Camp Kulinaris».  Han har også gitt ut bok og holder foredrag, og vært åpen om alkoholproblemer.

Bekrefter forlovelse:  - Vi er veldig lykkelige


NIEU SCENE (VG) Premierefesten til «Da vi styrte internett», lokket en haug med kjendiser torsdag. Programleder Linnéa Myhre (31) var selvskreven gjest. Hun kom sammen med programlederkjæresten Emil Gukild (29).  Den nye VGTV-serien «Da vi styrte internett» hadde premiere torsdag kveld. I den forbindelse var det duket for rød løper på Nieu Scene i hovedstaden med en tettpakket gjesteliste.  – Jeg har sett alle episodene og er mektig imponert og stolt over Linnéa. Dette er sykt bra. Det kunne vært NRK-program, sier NRK-programleder Emil Gukild til VG og ler.  Han er selv kjent som NRK-programleder gjennom «Sommerskuta», «Sommerbilen» og andre sportsprogrammer, som «Ski-VM» og «Vinterstudio». Gukild var med under VGTV-innspillingen, opplyser han, og legger til at han sparret med Myhre da hun trengte det. Dette er nemlig Myhres debut som programleder. – Folk vet ikke hvor mye jobb det er med et slikt prosjekt, sier Gukild.  Akkurat det er Myhre enig i.  – Jeg er så sliten nå – det blir en utlading etter denne festen, sier hun.  – Dette er både spennende og skummelt. Jeg er jo ikke en programeldertype. Jeg var ganske redd, sier hun om oppgaven. VGTV-programlederen satte derfor stor pris på tips fra kjæresten underveis. – Emil er veldig støttende og har hjulpet meg mye. Han er flink på faget og gir gode råd. Flyttet sammen  Det var i juni at de to kunngjorde at de var kjærester, men de har så langt vært ganske hemmelighetsfulle om forholdet. I august møtte de opp sammen på «Mamma Mia!»-premiere i Oslo, da uten å snakke med pressen.  På den røde løperen torsdag kveld åpnet de likevel litt opp overfor VG, selv om ingen av dem ønsket å røpe hvordan de møttes.  – Noe må være privat. Jeg vil ikke utlevere Emil heller, sier en smilende Myhre. Nå har paret imidlertid tatt forholdet et steg videre og blitt samboere, opplyser kjærestene til VG. – Det er stas å ha noen å dele premieren med, sier Myhre på spørsmål om hvordan det er å være et kjendispar på den røde løperen. Kjæresten fortalte også om hva han liker best med Myhre. – Det jeg verdsetter mest, er at hun alltid er seg selv.  Han sier det er «litt surrealistisk» å ha kjendiskjæreste, som for eksempel å høre henne bli intervjuet på radio. – Men samme hva Linnéa jobbet med, ville jeg kost meg med henne, sier Gukild. Se flere bilder fra den røde løperen i galleriet under:  Seks bloggveteraner letter hjertet Den nye VGTV-serien går ut på at Myhre graver i detaljer om karrieren og kjendislivet til bloggerne Anna Rasmussen (25), Julianne Nygård (31), Kristin Gjelsvik (35), Trine Grung (50) og Stina Bakken (28). Myhre byr i tillegg på egne erfaringer fra sin tid som blogger. Anna Rasmussen: – De brukte meg Alle deltagerne har hver sin episode med fokus på sin historie. Først ut er firebarnsmoren Anna Rasmussen. Hun kom alene til festen. – Jeg er spent og gleder meg, sa hun til VG på vei inn. Blant dem som fant veien til premierefesten, var reality-tvillingene Vita og Wanda Mashadi (29). Det er første gang at Wanda tar med kjæresten på rød løper. Selv om hun har vist ham frem i sosiale medier, har hun til gode å skrive navnet til sin utkårede, som hun bare omtaler som «Askeladden». Gjennom tagger på Instagram, er det imidlertid klart at kjæresten er Mats Sølland. Og torsdag kveld ble altså navnet bekreftet på den røde løperen. – Det ikke så ofte jeg er med ut på ting sammen med henne. Men at vi er kjærester, må være den dårligst skjulte hemmeligheten, sier Sølland og ler. De to er ikke samboere, Wanda bor fremdeles sammen med søsteren.  – Det går helt fint. Jeg får to for én, sier Sølland spøkefullt. Til VG forteller Wanda at at Sølland, som selv jobber med betalingsløsninger, er en som tidligere har gjort narr av influensere.  – Men nå har han altså endt opp med en


En 17 år gammel jente er dømt for å ha råkjørt i 179 km/t med familiens Tesla den 24. juni i år.  Fartsgrensen på stedet var 80 km/t. Jentas råkjøring uten førerkort ble avslørt da en venninne sendte en video. Den fikk politiet tak i, ifølge Adresseavisen, som omtalte saken først. Nesten én måned etter kjøringen sto plutselig politiet utenfor huset til jenta og hennes familie. Da hadde jenta også kjørt opp og hadde fått førerkort, ifølge dommen. Skulle imponere venninnene Årsaken til råkjøringen skal ha vært at hun var hjemme alene, og ville vise seg frem for venninnene. – Jeg var alene hjemme en dag, også var jeg så dum og tok bilen som vi hadde stående hjemme. Jeg hadde lyst til å ta venninnene mine ut på kjøretur. Vi hadde snakket tidligere om hvor gøy det var å kjøre med Tesla, og hvor mye fart det var, sa hun i retten. Hun forteller videre at hun kjørte til McDonalds, og at hun ble fortalt at Teslas akselerasjon føles som å lette fra et fly.  – Da begynte jeg å vise meg frem, og tok litt ekstra i pedalen. Det var veldig dumt. Det ble sagt bak i bilen hvor høy fart jeg hadde, og etter hvert som jeg tråkket på gassen. Da ble jeg oppmerksom på hvor fort jeg kjørte, og måtte derfor bremse.  Hun skal ha kjørt i 179 km/t på Fylkesvei 950 i Trøndelag i 24. juni i år. Erklærer seg straffskyldig 17-åringen, som nå er fylt 18 år, erklærte seg straffskyldig i henhold til siktelsen. Hun dømmes til 40 timer med samfunnsstraff som må gjennomføres innen 90 dager.  Samtidig fradømmes hun retten til førerkort i tre år, og må betale en bot på 6000 kroner. – Det er kjipt å miste lappen, men jeg vil ta straffen min. Det er greit, sa hun til dommerens avgjørelse. Hun beskriver at hendelsen og tiden etterpå har vært en stor påkjenning.


For en knapp måned siden foreslo Helsedirektoratet at coronapass blant annet kunne brukes for å holde idrettsarrangement, kino og svømmehaller åpne – hvis utviklingen gikk feil vei etter gjenåpningen. Torsdag ettermiddag hadde regjeringen møte med alle landets kommuner, der de blant annet ba kommunene om å forberede seg på at coronapass kan innføres innenlands og bli et verktøy for kommunene, ifølge VGs kilder.  Klokken 12 holder regjeringen pressekonferanse om coronasituasjonen. Grønt coronapass viser om du er vaksinert med én dose for mer enn tre uker siden, har hatt påvist corona det siste halvåret eller har tatt negativ test det siste døgnet. Tidligere denne uken sa helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) at regjeringen vurderer bruken av coronapass, og helsedirektør Bjørn Guldvog har også bekreftet til VG at dette er noe Helsedirektoratet og FHI har fått i oppdrag å se på nå. Det er det  ikke lenge siden sist de gjorde:  I forbindelse med gjenåpningen, ba forrige regjering dem utrede beredskapsplaner for både tiltak og hvordan coronapass kunne brukes innenlands «ved en vesentlig forverret smittesituasjon».  Oppdraget ble levert 15. oktober, dagen etter at en ny regjering var på plass. Siden det har pilene fortsatt å peke oppover: Antall smittede og innlagte fortsetter å øke, og sykehusene er under press.  VG kjenner ikke til hvordan regjeringen eventuelt vil innføre coronapass i praksis nå - men for en måned hadde Helsedirektoratet og FHI en rekke forslag til hvordan dette kunne fungere. Dette var de enige om Én viktig ting som skiller linjen Helsedirektoratet og FHI la seg på for en måned siden fra det de nå har innført for eksempel i Danmark, er at de ikke mente coronapasset skulle brukes som et generelt smittebegrensende og vaksinefremmende tiltak i hele samfunnet. I stedet for å for eksempel kreve det på alle kafeer og restauranter, mente de det var mer aktuelt å bruke coronapass som et alternativ til å stenge ned eller begrense enkelte virksomheter og arrangementer.  Da coronapass-utredningen ble levert for en måned siden, var de enige om at det ikke var nødvendig å ta det i bruk på det tidspunktet. Men de foreslo flere måter å gjøre det på hvis det skulle endre seg.  De pekte begge på at man kunne vurdere å bruke coronapass på følgende arenaer:  Dette innebærer ikke at man måtte ha brukt coronapass på konserter eller svømmehaller i hele landet.  I et utkast til en forskrift, skrev Helsedirektoratet at man kunne åpne for å vedta krav om coronapass på denne type steder i kommunene. Og bare hvis kommunen ellers ville ønsket å stenge virksomheten etter smittevernloven, men i stedet kunne holde dem åpne ved bruk av coronapass.  Men Helsedirektoratet gikk også lenger enn FHI i alternativene de listet opp i forslaget til en forskrift. De la til en ny rekke arrangementer, der de mente man eventuelt kunne vurdere å gi kommunene mulighet til å vedta krav om coronapass.  Sjekk Helsedirektoratets liste Den andre listen i Helsedirektoratets utkast, omfatter arrangementer på offentlig sted, eller i lokaler og utendørs arealer som leies eller lånes ut, inkludert hoteller, grendehus, forsamlingshus, konferansesaler og haller.  Her mente de kommuner kunne få mulighet til å kreve coronapass, hvis de har lokale forskrifter som enten begrenser eller forbyr visse typer arrangementer: Hvis en kommune skulle vedtatt coronapass-krav for denne typen arrangementer, skrev Helsedirektoratet i utkastet at de i så fall også måtte sette en maksgrense for antall personer som kunne være til stede. – Er det de samme tingene som ligger på bordet nå? – Vi har gjort en ny helhetlig vurdering av innenlands bruk, svarer assisterende helsedirektør Espen Nakstad.  – Et av flere mulige tiltak FHI-direktør Camilla Stoltenberg vil ikke gå inn på hva FHI har anbefalt til regjeringen. Men blant temaene de har levert anbefaling om, er coronasertifikat


Norske Nima Shahinian (39) er i full gang med astronaut-trening i Russland. Målet er å bli første nordmann i rommet. NRK har sikret seg rettighetene for reisen til romeventyret.   – Dette er en barndomsdrøm som går i oppfyllelse. For en time siden krabbet jeg for første gang ut av en russisk Orlan romdrakt. En fantastisk følelse, sier Nima Shahinian til VG. Mandag begynte han på den praktiske delen av sin astronauttrening i Moskva og Star City, i Russland. Treningsopplegget er i regi av den russiske romfartsorganisasjonen Gagarin Cosmonaut Training Centre (GCTC) – utdanningsavdelingen til russisk romsenter, Roscosmos. Går alt etter planen vil han bli sendt ut i verdensrommet og den internasjonale romstasjonen ISS i andre halvdel av 2023. – Det holder ikke bare med masse penger for å være med på dette prosjektet. Her må man kvalifiserer seg både medisinsk, fysisk, og psykisk. Q-meieriene er inne som en viktig ernæringspartner og tidlig støttespiller i prosjektet, og vi har plass til flere kategorier. Jeg er i dialog med flere norske industriselskaper med tanke på å finansiere mitt prosjekt ved å blant annet ta med deres forskning ut i rommet, sier Nima Shahinian. Den ferske astronaut-kandidaten antyder at hans plass i dette prosjektet koster over hundre millioner kroner.  Afghanistan-veteranen, industridesigneren og tobarnsfaren er bosatt på St. Hanshaugen i Oslo. – I over to år har jeg båret på denne hemmeligheten. Ikke lagt ut noe som helst på sosiale medier eller snakket med noen som ikke er involvert i prosjektet om det. Foruten et fåtall i min nærmeste krets, og noen få private norske selskaper og offentlige institusjoner, er det ingen andre som har visst om dette prosjektet, sier Shahinian videre. «Exit»-produsent Fremantle er allerede i gang med en forberedelsene til en stor TV-serie om Nima Shahinian og hans romfartseventyr. Det bekrefter Petter Testmann-Koch, daglig leder og Executive Producer i Fremantle til VG. NRK har også gått inn i prosjektet og sikret seg rettighetene. – Prosjektet er i en tidlig fase. Vi har gått inn med en mindre sum for å være med på reisen til Moskva. Hvor mye mer vi skal investere i dette prosjektet henger sammen med hvordan det går videre med Nima Shahinian og finansieringen av selve romreisen, sier prosjektleder i NRK, Jan Egil Ådland. Han vurderer prosjektet til Shahinian både som seriøst og velfundert. – Jeg tenker at skal vi først få en nordmann opp i verdensrommet finnes det ingen bedre kandidat enn Nima Shahinian. Som industridesigner har han evnen til å forstå og løse ulike problemstillinger raskt. Erfaringen som soldat og dykker har gitt ham utholdenhet og mental styrke, som han vil trenge både i og utenfor romdrakten. I tillegg er han en veldig likandes kar. En mann vi heier på, sier Ådland og fortsetter: – Skjer dette vil det bli en del av norgeshistorien og en slik begivenhet har et naturlig hjem på NRK – derfor følger vi det. Det er et ambisiøst prosjekt og vi vet at mange går med denne drømmen. Men så vidt vi vet har ingen vært så langt i prosessen som Nima er nå. En fotograf har allerede nå begynt å følge Nima Shahinian på astronauttreningen. – Vi følger hele reisen, fra nå og helt til han er tilbake fra verdensrommet i 2023. Vi skal ha kameraer over alt, sier Testmann-Koch. For Nima Shahinian dette oppholdet i Star City det første av det han håper skal bli mange de neste 12–20 månedene. Treningsprogrammet inneholder blant annet intensive medisinske tester og analyser, tilpasning og testing av romdrakt, g-kraft-trening i sentrifuge og vektløs-trening i basseng med romdrakt. Grensen mellom atmosfæren og rommet går på 100 km høyde over havet.  – Dersom Nima Shahinian blir med til den internasjonale romstasjonen i siste halvdel av 2023 vil han bli den første nordmannen i rommet. Det sier Arvid Bertheau Johannessen til VG. Han er fagsjef for bemannet romfart og utforskning i Norsk romsenter

Kan bli første nordmann:  Hemmelig i over to år


Advokat og tidligere styreleder Steingrim Wolland (61) har anmeldt daglig leder Afzzal Ghauri (40) for vold – og varsler søksmål mot Advokatfirmaet Rogstad. I flere år kjempet Afzzal Ghauri og Steingrim Wolland sammen: mot politiet, domstolene, kritiske avisartikler i VG og Tilsynsrådet for advokatvirksomhet.  Nå har de vendt seg mot hverandre. En konflikt om kontroll over advokatfirmaet toppet seg i oktober i fjor. I en politianmeldelse hevder Wolland at Ghauri 15. oktober ankom kontoret svært opphisset, mens han ropte til Wolland, som da var styreleder: «Jeg skal knulle deg i rumpa». Nisjeavisen Rett24 omtalte anmeldelsen først. I anmeldelsen hevder Wolland at Ghauri noen timer senere stormet inn på kontoret og slo ham til blods med knyttet neve. Ifølge Wolland ropte han: «Slik snakker du faen ikke til kona mi!» Wolland gikk av som styreleder få dager senere. Det skal ikke ha vært andre vitner til angivelige voldshendelsen. En advokat ved kontoret bekrefter til VG at han ble vitne til det umiddelbare etterspillet, hvor Wolland kom blodig ut av kontoret. VG har rettet gjentatte henvendelser til Ghauri og nåværende styreleder Olav Braaten i Advokatfirmaet Rogstad. – Vi har ingen kommentar til dette på nåværende tidspunkt, skriver styreleder Braaten i en sms. Til Rett24 sier Ghauri følgende om anmeldelsen: – Jeg synes det er mest riktig eventuelt å gi min forklaring til politiet først. «Kona» det blir referert til, er advokat Sidra Bhatti (36), som formelt er hovedeier i advokatfirmaet.  Hennes mann, Afzzal Ghauri, bygget opp Advokatfirmaet Rogstad – samtidig som han sonet en fengselsstraff for lånebedrageri. VG har i en serie artikler blant annet avdekket hvordan Ghauri har hatt en større grad av innflytelse og kontroll over firmaet enn hans beskjedne offisielle rolle, som administrativt ansvarlig, tilsier.  Ghauri mener dette er feil. Wolland har nå sluttet i advokatfirmaet, politianmeldt Ghauri og sendt søksmålsvarsel til sin gamle arbeidsplass. Politiet bekrefter overfor VG at de etterforsker saken. Anmeldelsen og andre skriftlige dokumenter VG har tilgang til, beskriver en omfattende konflikt, som handler om flere ulike temaer. Men ifølge Wolland handler konflikten dypest sett om kontroll. – Etter min mening handler konflikten kun om at Afzzal mener han er den som eier og skal bestemme over firmaet, mens jeg mener det skal være styret som bestemmer, sier han. Under en krangel mellom Wolland og Ghauri i fjor høst, skal Ghauri angivelig ha stått i gangen på advokatkontoret og ropt at det var han som eide firmaet, ifølge Wolland. På papiret eier Ghauri ingen aksjer i selskapet, men hans kone, Sidra Bhatti, eier 75 prosent og sitter i styret. Wolland mener det angivelige angrepet i oktober ble utløst av en kritisk e-post han sendte til Bhatti og resten av styret samme dag – og at dette igjen underbygger at Ghauri har en stor grad av uformell makt og innsikt i hva som foregår i firmaet. – Det er et faktum at han angrep meg for en mail jeg sendte til styret, som [Ghauri] ikke engang sto på kopi på, sier Wolland. Konflikten mellom Ghauri og Wolland skal ha eskalert gradvis siden begynnelsen av 2021, da Wolland, ifølge en e-post, fant ut at han hadde fått omkring 100.000 kroner for lite i lønn. Han mener Ghauri sto bak, og beskylder ham for å manuelt ha endret timeføringer i selskapets systemer.  Ghauri avviser ar dette er riktig overfor Rett24.  I tillegg skal det ha vært en voksende uenighet om hvordan et søksmål mot VG skulle håndteres.  Advokatfirmaet har saksøkt VG for brudd på opphavsretten, blant annet etter at VG brukte portrettbilder av de ansatte fra firmaets nettsider. Etter å ha tapt i tingretten og lagmannsretten, ville Ghauri droppe søksmålet, ifølge Wolland. Men Wolland vant frem med sitt syn, og saken ble anket til Høyesterett, som innen noen uker vil avsi dom


Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan sier mandag at Tyrkia «ikke vil si ja» til et svensk og finsk medlemskap i Nato. Meldingen kommer like etter at Sveriges og Finland sier de sender en delegasjon til Tyrkia for å diskutere landenes Nato-søknad. – De trenger ikke ta seg bryet med å komme hit for å overbevise Tyrkia om å godkjenne søknadene, sier Erdogan på en pressekonferanse om de finske og svenske delegasjonene. Tidligere ble det meldt at møtet skulle være på ministernivå, men ministrene blir ikke med til Tyrkia, ifølge det svenske nyhetsbyrået TT. Mandag ble det klart at Sverige vil søke om Nato-medlemskap etter at Finland gjorde det samme søndag. Søknaden vil bli levert inn senest onsdag, ifølge Sveriges statsminister Magdalena Andersson. Alle de 30 medlemslandene i Nato må godkjenne nye medlemsland. Tidligere skapte det uro da Tyrkia uttalte seg kritisk til at landene skulle bli med i forsvarsalliansen.  Senere har det kommet meldinger om at Tyrkia ikke har til hensikt å blokkere dem fra å bli medlemmer, ifølge Natos generalsekretær Jens Stoltenberg. Men nå sier Erdogan altså igjen at han ikke vil godkjenne Sverige og Finlands medlemskap. Tyrkia har bedt Sverige og Finland om å imøtekomme tre krav: I en uttalelse sent mandag kveld sier Stoltenberg at han har diskutert Finland og Sverige med Tyrkias utenriksminister Mevlüt Çavusoglu. – Tyrkia er en verdsatt alliert, og alle sikkerhetsbekymringer må bli adressert, sier Stoltenberg og understreker viktigheten av samhold. Den tyrkiske presidenten var også fredag ute og varslet at han ikke ville gi grønt lys for de nordiske landenes søknader om Nato-medlemskap. – Å innlemme dem i alliansen vil være en feil, sa den tyrkiske presidenten fredag. Paul Levin, leder ved Institutet for Turkietstudier ved Stockholms universitet, sier mandagens utspill fra Erdogan kanskje er uttrykk for at han føler at hans første uttalelse ikke fikk det seriøse svaret som han ønsket. – Dette er en måte å understreke at han mener alvor. Det er et signal til Sverige om ikke å ta lett på kravene og misnøyen deres, sier Levin til VG mandag kveld. – Samtidig er det ikke siste ord. Erdogan har ikke sagt at han aldri kommer til å godkjenne medlemskapet, sier Levin. Erdogans innsigelser mot svensk og finsk Nato-medlemskap er et forhandlingsutspill, har Tyrkia-eksperter uttalt til VG tidligere. Tyrkia har tidligere uttalt at Sverige skal være en frihavn for det de anser som «terrorister», altså medlemmer av den prokurdiske militante gruppen PKK og tilhengere av Fethullah Gülen, som Ankara har anklaget for å stå bak kuppforsøket i 2016. På pressekonferansen mandag gjentar Erdogan altså sine anklager. Han sier at Sverige og Finland ikke «har en krystallklar posisjon mot terrororganisasjonen» og viser trolig til PKK. Tyrkia har anklaget Sverige og Finland for ikke å ville utlevere flere titalls såkalte terrorister. Hverken Finland eller Sverige har svart positivt på 33 tyrkiske begjæringer om utlevering de siste fem årene, ifølge kilder i det tyrkiske justisdepartementet. Tyrkias ambassadør til Norge, Fazlı Çorman, sier til VG ar han håper Sverige og Finland vil revurdere sine posisjoner og imøtekomme Tyrkia på punktene de har gitt. – Vi håper fortsatt på at Finland og spesielt Sverige tar våre bekymringer på alvor og revurderer sine posisjoner på de områdene der Ankara klager. Det er veldig spesifikke og enkle skritt de kan ta for å komme tilbake til denne situasjonen, hvis de er oppriktige i sitt forsøk på å forstå og sympatisere med tyrkiske sikkerhetshensyn, sier Çorman. Tyrkia-ekspert Levin sier at de nye uttalelsene til Erdogan også kan tolkes som en fortsettelse av et publikumsfrieri rettet mot den tyrkiske befolkningen. Det er valg i Tyrkia neste år, og Erdogan ligger foreløpig ikke så godt an på målingene. – Jeg tror dette er veldig populært langt forbi hans velgerbase. Faktisk tror jeg det er populært blant de fleste tyrkere


Et bilde av tidligere president Jimmy Carter og hans kone Rosalynn sammen med nåværende president Joe Biden og førstedame Jill Biden går sin seiersgang på Twitter.  For første gang har et presidentpar besøkt den eldste nålevende eks-presidenten Jimmy Carter og hans kone Rosalynn Carter i deres hjem i Georgia. Det skjedde da Joe og Jill Biden nylig tok turen innom Carter-paret, som bodde i Det hvite hus fra 1977 til 1981. I forbindelse med besøket har The Jimmy Carter Presidential Library sendt ut et bilde av de fire sammen. På bildet sitter 96 år gamle Jimmy og 93 år gamle Rosalynn i hver sin stol, mens Jill Biden sitter på knærne ved siden av førstnevnte, og holder ham i hånden, mens Joe Biden sitter på knærne ved siden av Rosalyn. Alt tilsynelatende normalt. Men det er noe med bildet som får Biden-paret til å se veldig mye større ut enn Carter-paret.  Det har selvsagt ikke gått upåaktet hen på Twitter. – Det ser virkelig ut som at det er to giganter som har besøkt Carter-paret, skriver en.  Se hans og andres kommentarer til bildet under: FIlmskaper Jeffrey Liebers tanker går til to kjente filmer; «Ringenes Herre» og «Den fantastiske historien om Benjamin Button: Komiker Kathy Griffin er også inne på at Biden-paret ser gigantiske ut. Som svar fra en følger har hun gått  et bilde hvor også et bilde av Bernie Sanders, som, som selv gikk sin seiersgang på Twitter etter Bidens innsettelse i januar, er limt inn. Sanders ser ut som en enda større kjempe enn Biden igjen: En Twitter-bruker tror hun endelig har skjønt hvor Donald Trumps mini-pult fra et kjent bilde av ham egentlig kom fra. Denne spansktalende tvitterbrukeren er heller ikke vanskelig å forstå hva sier. Selv om du ikke en gang kan norsk.  Enkelte er ikke så opptatt av å finne på en morsomhet rundt bildet, men lurer kort og godt på hvorfor Biden-paret ser så veldig store ut sammenlignet med Carter-paret.  Men kanskje det ikke er Biden-paret som er kjemper, men Carter-paret som er lilleputter? En del folk mener proposjonene i bildet ser så unaturlige ut at det ikke kan være ekte. Bedre blir det ikke, skriver enkelte, av at Biden-paret ikke bruker munnbind. Noe de gjør nesten hele tiden i møtet med andre folk (NB! Begge de to parene på bildet er vaksinert). Derfor spekulerers det i om det hele kan være manipulert.  For ordens skyld: Det finnes flere bilder fra besøket. Vi avslutter med denne morsomheten, som spiller på 80-tallskomedien «Kjære, jeg krympet barna».


I Tromsø er 51 smittet på bare en uke etter sosiale sammenkomster forrige helg. Nå gir Tromsø-ordføreren skjevfordelingen av vaksiner deler av skylden. Ytterlige ti personer har fått påvist koronasmitte i Tromsø og dermed er til sammen 51 personer bekreftet smittet siden tirsdag.  – Vi har ikke den kontrollen på utbruddet som vi ønsker oss, sa varaordfører i Tromsø Mats Hegg Jacobsen (Sp) på en pressekonferanse fredag.  Kommunen har hatt stigende smittetrend siden 26. juni viser VGs corona-oversikt. Skylder på skjevfordeling – Dette viser hvor feil det er med skjevdeling, sier Tromsø-ordfører Gunnar Wilhelmsen (Ap) til VG. Han er sikker i sin tro på at geografisk skjevfordeling basert på høyt smittetrykk over tid, som ble vedtatt av regjeringen i vår, har bidratt til at Tromsø nå er havnet i denne situasjonen. Tromsø var blant kommunene som måtte gi fra seg doser.  – Skjevfordeling var riktig i januar og februar, men det å fortsette med det nå inn i sommeren hvor smitten er på vei nedover er helt feil, sier Wilhelmsen. Ifølge VGs oversikt er det satt 53 612 vaksinedoser i Tromsø, noe som betyr at over 43 prosent av befolkningen har fått første dose. Sykehuset i kommunen har ikke hatt innlagte pasienter med coivd-19 siden 27. juni. Ordføreren peker på flere forhold han mener viser at Tromsø også burde fått ekstra vaksinedoser. – Vi har universitetssykehuset som betyr at vi er beredskapssykehus for hele landsdelen, vi har en flyplass med den største trafikken i landsdelen og vi har beredskapsansvar for all skipstrafikk, både nasjonalt og internasjonalt. Summen av dette viser at vi burde ha fått mer vaksine, ikke mindre. Stammer fra sosiale sammenkomster Under pressekonferansen fortalte smittevernoverlege Trond Brattland at de ikke vil sette inn strenge tiltak på det nåværende tidspunktet, men at munnbind blir påbudt på steder hvor det ikke er mulig å holde tilstrekkelig avstand. De aller fleste tilfellene som er registrert denne uken stammer fra ulike sosiale sammenkomster i byen forrige helg. – Det som gjør at vi ikke trenger å sette inn strengere tiltak er at vi har så få ukjente smitteveier. Men om dette sklir ut, vil strengere tiltak bli aktuelt, sier Wilhelmsen. – Har folket i Tromsø vært flinke nok til å overholde smittevernreglene? – Om vi ser fra 12. mars i fjor frem til nå må vi kunne si at kommunens innbyggere har gjort en fantastisk jobb.  Regjeringen gikk i mai inn for at vaksinasjonsstrategien endres slik at 24 kommuner som hadde hatt høyt smittetrykk over lang tid får 60 prosent flere doser enn de ellers ville fått frem til alle over 18 år har fått tilbud om vaksine. Andelen ble senere senket til 25 prosent. En viktig forutsetning for dette var at det skulle sikres at de kommunene som lå an til å få færre doser i juni og begynnelsen av juli hadde kapasitet til å få tatt dette igjen i siste del av juli.  Endringen ble gjort for å tidligere kunne vaksinere ferdig steder hvor det hadde vært strenge tiltak og høyt smittetrykk over tid. 100 smittede på to uker Ullensaker kommune, nord for hovedstaden, har på sin side hatt 100 smittende siste de siste 14 dagene. 20 av disse er kommet det siste døgnet. Det har vært smitte på de tre utestedene Hydranten sportsbar, Elleville pub på Jessheim og KaffeDilla på Kløfta. – Jeg tar det selvfølgelig på alvor. Vi ønsker ikke å ha en så høy smittesituasjon. Vi vil jo helst ha de tallene vi hadde for noen uker siden når vi nesten ikke hadde noe smitte i det hele tatt, sier ordfører i Ullensaker Eyvind Jørgensen Schumacher. Likevel har ikke kommunens politiske ledelse planer om endringer i smittevernreglene fredag morgen.

– Sånn som situasjonen er nå kommer det ikke til å bli innkalt til noe ekstraordinært formannskapsmøte for å endre smitteverntiltakene akkurat nå, sier Jørgensen Schumacher. Ordføreren legger til at det kan skje på et senere tidspunkt

Tromsø-utbrudd:  - Viser hvor feil skjevfordeling er


Politiet forbereder seg på økt innreiseaktivitet med nye reiseregler. Stabssjef i politiet Lars Aune ber alle reisende om å forberede seg godt.  Fra og med mandag 5. juli åpner regjeringen for en rekke karantenefrie reiser i EØS, Schengen og Storbritannia – i tillegg til at flere utlendinger slipper inn i Norge.  Dette kommer på toppen av de andre reiselettelsene: Fullvaksinerte og personer som har hatt corona siste halvår, slipper allerede inn i Norge – såfremt de kan dokumentere dette med et verifiserbart coronasertifikat.  Stabssjef i politidirektoratet Lars Aune venter et økt reisevolum på de mest travle grenseovergangene.  – Den stadig positive utviklingen i smittesituasjonen, kombinert med vaksineprogrammet og den teknologiske utviklingen, åpner for at flere grupper kan reise. Men det er stadig krav på grensene og behov for grensekontroll, sier han.  – Kompromisset mellom å åpne for reiser, men ha kontroll på grensen skaper utfordringer for oss alle, sier Aune.  Omtur kan lønne seg Aune ber reisende om å forberede seg godt.  – Vi i Norge er vant med å forbedre oss litt ekstra når vi skal kjøre over fjelloverganger på vinteren. Man kan legge den samme tankegangen til grunn – det er ekstra faktorer å ta hensyn til om du reiser nå, sier han. Aune har noen klare oppfordringer som bidra til bedre flyt på grensene: – Hvilke tips har du til dem som vil dra til Västra Götaland på mandag, men vil unngå kø? – Litt flåsete sagt: Ta båt. Men reisende må tenke på ulike alternativer. Om du kjører, bør du vurdere andre grenseoverganger enn de mest travle. Kanskje en to timers omtur lønner seg hvis du skal nedover vestkysten i Sverige. Og kjør utenfor de mest travle tidspunktene, sier Aune.  – Forberedt på tiltak – Vær forberedt på raske endringer, det er fortsatt ustabilt, sier Aune.  Aune vil minne alle som reiser nå på at endringene som er varslet fredag, først trer i kraft mandag 5. juli. Det vil si at land som Frankrike fortsatt er røde, og at ubeskyttede reisende per nå må i karantene.  Det er heller ikke slik at fullvaksinerte kan passere grensen hvor som helst – passeringene skal kun skje på de lovlige grenseovergangene, understreker Aune. – Vi er forberedt på tiltak dersom trafikken eller opphopingen blir for stor, sier Aune.  Han understreker at grensekontrollen på grensen nå er nytt for politiet også, som har fått bistand fra Heimevernet.  – Heimevernet utgjør en avgjørende bistand for politiet på grensen. De bistår oss med å løse oppdraget og gjør en kjempejobb, sier Aune.  – Er oppdraget mer omfattende og komplisert enn i fjor sommer? – Ja, det vil jeg si. Kombinasjonen av gjenåpning og kontroll setter andre krav til grensekontroll. «Climbing down is still climbing», er et uttrykk man bruker i klatring. Det er litt sånn her og, sier Aune.

Politiet med klar oppfordring til reisende


Mandag morgen er alle kommunene i Oslo og Viken innkalt til et møte om smitteutvikling og tiltak i regionen.  Søndag varslet byrådsleder Raymond Johansen mulige innstramminger i hovedstaden, men nøyaktig  hvilke tiltak som vil innføres er ennå uklart.  Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad er mandag morgen tydelig på at dette fortsatt jobbes med, men at Helsedirektoratet har gitt signaler om at tiltakene nå må være kraftige nok til å snu den dramatiske smittetrenden.  Statsforvalteren har nå kalt inn Oslo og alle kommunene i Viken til møte om smittesituasjonen og tiltaksnivået i regionen. Møtet startet klokken 12 mandag. Likevel er det  fortsatt situasjonen i hovedstaden som er mest prekær: De siste 14 dagene er 3300 personer blitt registrert smittet i Oslo, ifølge kommunens egne tall.  Det vil si at 473 personer per 100.000 innbyggere er registrert smittet i perioden. Det er nesten tre ganger høyere enn tallet for Norge. Flere kommuner i regionen har tilsvarende eller høyere smittetrykk enn i hovedstaden.  – Hva har dere anbefalt Oslo? – Dette er i prosess når det gjelder Oslo og Viken. Det er ingen hemmelighet har det vært mange møter i helgen og at det er mange ting som det jobbes med nå. Nøyaktig hva som kommer ut av det og hvilke beslutninger som blir tatt i disse kommunene, og eventuelt med bistand på det regionale perspektivet - det vil tiden vise, svarer Nakstad i Helsedirektoratet. – Men det er klart at vi har nok gitt signaler om at vi er nødt til å ha målrettede og gode tiltak som er kraftige nok til å snu smittetrenden, legger assisterende helsedirektør Espen Nakstad til.  Han begrunner det slik:  — Nå er dette R-tallet høyt, innleggelsene øker voldsomt og test- og smittesporingskapasiteten er vi veldig avhengig av å holde oppe.  Ryker den, mister vi også muligheten til å sette folk som er smitteførende i karantene, og hele pandemien vil kunne vokse veldig i omfang, understreker han. – Det er en grense for hvor mye testing og smittesporing kommunene klarer, og det er en grense for hvor mange pasienter sykehusene kan ta i mot uten at det går utover de andre pasientene i vesentlig grad, sier han.  Målet er derfor å unngå så mye smitte at en kraftig nedstenging som rammer veldig mange er det som må til for å kunne snu trenden.  Vurderer tiltak for skoler – Avisa Oslo skriver om tre scenarioer: Full skolenedstenging i alle bydeler, å stenge skoler i de mest utsatte bydelene eller kun stenge utsatte skoler i de hardest rammede bydelene. Hvilket scenario mener du at Oslo bør legge seg på? – Dette er ting Oslo kommunene og også nabokommunene nå vurderer. Her er det smittesituasjonen og hvilke muligheter man har til å stoppe smittespredningen som betyr noe. Nakstad sier at mange skoler har mange elever og ansatte i karantene, og dermed også mange familiemedlemmer i ventekarantene. – Det får veldig store konsekvenser for samfunnet når smittenivået er så høyt. Men hvilken tilnærming man skal ha bestemmer politikerne basert på de rådene de har fått.  – Kan det være aktuelt å forlenge påskeferien for å unngå toppene vi ofte har sett etter ferier, slik som har vært diskutert i andre land? – Også i Norge har man diskutert dette flere ganger. Det som er avgjørende for om dette har effekt er hvordan man oppfører seg når man har fri, og ikke bruker dagene man har ekstra fri til å være ekstra sosial. Det vil kunne øke smittespredningen igjen selv om skolene for eksempel er stengt.  På VGs spørsmål om hvilke alternativer man har til å stenge skolene, svarer Nakstad at det er viktig å bruke mulighetene man har til å teste også barn og unge når det er snakk om å sette inn tiltak der det er høy smittespredning. Han viser til massetesting som pågår i prosjekter på Universitetet i Oslo, studentbyen Kringsjå og på videregående skoler i Bergen. – Det er veldig viktig, dels fordi det gjør at man kan drive skolene mer normalt. Men man oppdager også smitte i familier, sier han

Nakstad om Oslo-tiltak:  Må være målrettede og kraftige


OBERSTDORF (VG) Therese Johaug (32) slår knallhardt tilbake mot Aftonbladets langrennsjournalist Petra Thorén som kalte henne feig foran stafetten.  Thorén har dekket langrenn i flere tiår. I en kommentar i Aftonbladet torsdag refset journalisten den norske landslagsledelsen for å legge ankeretappe-ansvaret på 19-åringen og VM-debutanten Helene Marie Fossesholm.  – Det var en feig beslutning av Johaug selv, skrev Thorén.  Og da eksploderte det i innboksen til Thorén. Den svenske journalisten har fått rundt 100 hatmailer etter at hun kalte Johaug feig.  – Hvor er motet, Therese Johaug? spurte Thorén i kommentaren. – Den eneste i det norske laget som har en sjanse til å gå fra Frida Karlsson, er Therese Johaug. Men veteranen, lagets glinsende stjerne som står i en klasse for seg, velger å sende junioren for å slå lagets siste straffe, skrev Thorén. Therese Johaug ble engasjert, litt undrende og veldig tydelig da hun ble konfrontert med beskrivelsen «feig» i pressesonen en halvtimes tid etter at gullet var sikret.   – Hun må stå for det hun sier. Hvis hun mener at jeg er feig og at Ole Morten er feig, så får hun ta den kritikken hun får mot det, sier Johaug til VG. Den norske langrennsdronningen sa ja til å være ankerkvinne i VM for to år siden. Da tapte hun mot svenske Stina Nilsson.  – Jeg er ikke feig, fastslår Johaug.  32-åringen fra Dalsbygda tok sitt tredje VM-gull i Oberstdorf torsdag. Hun økte Norges ledelse fra to til 20 sekunder på Russland, før hun sendte Fossesholm ut. VM-dronningen Johaug mener Thorén gikk hardt ut mot henne.   – Hun går ut med en krass melding, og feigt og feigt, vi tenkte hva som er best for laget. Grunnen til at vi vinner er at vi kjører vårt sterkeste kort på tredjeetappen og at vi fikk en luke. Da kan du spørre hvor feigt det er. Rett og slett, sier Johaug som jublet og skrek av glede sammen med Tiril Udnes Weng, Heidi Weng og Helene Marie Fossesholm etter stafetten.  Svensk smørefiasko Foran stafetten var Sverige enorm favoritt, men det ble drama da Jonna Sundling tapte 12 sekunder til Norge på førsteetappe. Og verre skulle det bli, Charlotte Kalla tapte hele ett minutt og 30 sekunder etter en smørebom. Det svenske smøreteamet tok på seg all skyld.  Tiril Udnes Weng, som gikk førsteetappe, kom med en frekk melding til Frida Karlsson:  Derfor ble det aldri noen duell mellom Johaug og Ebba Andersson på tredjeetappe eller Fossesholm og Frida Karlsson på sisteetappe. Norge vant overlegent foran Russland og Finland, Sverige ble nummer seks, to minutter bak Norge.  – Skulle vi slå Sverige, som var vårt hovedmål, så trodde vi på forhånd at vi ikke hadde hatt sjanse med Therese på sisteetappen. Om Therese og Frida hadde gått ut sammen på ankeretappen, så trodde ikke Therese at hun hadde gått fra Frida. Therese trodde heller ikke at hun hadde slått henne i spurten. Dermed var vårt beste våpen å sette Therese på tredjeetappe. Basta, sier Ole Morten Iversen til VG etter stafetten.  – Å beskylde Therese og meg for å være feige, det er litt på kanten. Om hun trodde stafettoppsettet var feighet så undervurderer hun oss, sier Iversen om Petra Thoréns utspill. Charlotte Kalla var nedbrutt etter sin etappe, da gullet glapp allerede etter 2. etappe:  – Forstår det var taktisk valg Journalisten selv tar det hele med stor tro. Hun understreker at hun selvfølgelig ikke har noe imot Norge.  – Se der, at Therese har tid og kraft til å svare på spørsmål om kommentaren når hun tar stafettgull, det får man takke for, sier Thorén og fortsetter:  – Jeg forstår at det er et taktisk valg. Og nå etter løpet er det lett å si at det ikke var feigt, for det ble aldri en fight. I min verden hvor Sverige hadde hatt perfekte ski, så kunne det blitt sånn at Frida Karlsson jaget Fossesholm, og da er jeg ikke sikker på at Norge hadde vunnet stafetten

Johaug slår tilbake:  - Jeg er ikke feig


OBERSTDORF/OSLO (VG) Norge jobber med å levere en anke etter diskvalifiseringen av Johannes Høsflot Klæbos gull på femmila. Mangeårig jurymedlem Torbjørn Broks Pettersen sier bevisbyrden ligger hos Norges Skiforbund. – Nå kan det norske skiforbundet sende inn en appell og de har 48 timer på seg, altså innen 15.30 på tirsdag. Så vil FIS (Det internasjonale skiforbundet) sette ned en appellkomisjon, med lederen av regelkomitéen og to medlemmer. Det vil naturlig nok ikke være russere eller nordmenn, forklarer Broks Pettersen til VG. Bolsjunovs stav gikk i to etter at han og Klæbo gikk i hverandre på oppløpet. Klæbo spurtet først i mål, men ble disket og Emil Iversen endte opp med gullet. Bolsjunov kunne ikke spurte det han var god for med en stav.  Pierre Mignerey, rennsjef i FIS, sier at juryen konkluderte med at uhellet var Klæbos feil ettersom Bolsjunov var først. – Situasjonen oppstår fordi Klæbo prøver å passere et sted hvor det ikke er nok plass, sier Mignerey. Tre muligheter Norges første protest ble avvist og nå varsler langrennssjef Espen Bjervig at de jobber sammen med jurister for å skrive appellen Broks Pettersen viser til. Ifølge Broks Pettersen ligger bevisbyrden nå hos Norges Skiforbund: De må legge frem bevis som taler for at juryens avgjørelse var feilaktig.  Han skisserer tre muligheter: 1) At de var side om side, og at det dermed var en såkalt «race incident». 2) At Klæbo kommer bakfra og bryter reglene. 3) Hvis Bolsjunov selv bevisst oppsøkte situasjonen og ønsket å blokkere Klæbo. – Norges Skiforbund må vise hvorfor det er mer som taler for Norges syn enn det juryen landet på, sier Broks Pettersen om denne dramatiske situasjonen: Resultatlisten kan spille inn Broks Pettersen forteller ellers at FIS-kommisjonen har 72 timer på å behandle appellen, og juryveteranen sier ett forhold kan bli spesielt viktig: – Ble det publisert en uoffisiell resultatliste? Hvis ikke, har det ikke skjedd at juryen har snudd. Hvis juryen publiserte lista som den var over målstreken, og den senere ble endret, vil det være et moment for Norge i en appellsituasjon. Om de la lokk på alle resultater, og ikke publiserte noe, har Norge en dårligere case. For da har juryen aldri ombestemt seg, forklarer Broks Pettersen. Han understreker både at han er kollega med alle i juryen og at han kun følger dramatikken fra utsiden. Sammenligner med Tour de Ski-situasjon Pierre Mignerey sier han ikke husker sist en slik situasjon forekom i et mesterskap, men nevner Anamarija Lampics sak fra Tour de Ski denne sesongen.  Lampic ble først disket fra andreplassen sin under sprinten på åpningsdagen, 1. januar, grunnet en manøver i en utforkjøring. Lampic disket og to dager senere fikk sloveneren medhold i sin sak, og endte opp med andreplassen likevel. Situasjonen mellom Klæbo og Bolsjunov på oppløpet kunne minne om klinsjen mellom Bolsjunov og Jon Mäki. Klæbo og Bolsjunov var også tett på hverandre da Norge tok gull på stafetten.


Flere av barna har knapt merket at de hadde corona, men følgesykdommen MIS-C kan være livstruende. I Skåne i Sverige er barneintensiven full av unge med betennelsestilstanden. Et hundretalls svenske barn som var friske og uten bakenforliggende sykdommer før de ble smittet av corona, har i etterkant fått en alvorlig såkalt hyperinflammasjon. Rundt en tredel av dem har blitt livstruende syke.  Nå er barneintensiven ved sykehuset i Lund full, melder Aftonbladet. En medvirkende årsak er det høye tallet på innlagte barn med følgesykdom av coronainfeksjon.  Den livstruende betennelsestilstanden de er rammet av oppstår hos barn og har fått navnet MIS-C, som står for multisystem inflammatory syndrome in children associated with covid-19. Også i Norge har vi hatt et titalls tilfeller av barn med denne sykdommen. Angriper organer Den foreløpige forskningen tyder på at barn i mindre grad enn voksne blir rammet alvorlig av coronaviruset.  Men det finnes altså unntak, og i Sverige har de sett et trettitalls barn bli så syke av den påfølgende tilstanden, at barnas liv står i fare. – Typisk for MIS-C er at immunforsvaret angriper kroppen selv, og det leder til at flere ulike organ i kroppen slutter å fungere ordentlig. Det vi er mest urolig for er at hjertet kan påvirkes. Det er en veldig kraftig inflammasjon, forteller en av Sveriges fremste eksperter på hyperinflammasjonen MIS-C, barnelege og immunolog ved Karolinska sykehus, Petter Brodin til VG. Én måned etter covidsmitte Brodin jobber ved Karolinska-sykehuset i Stockholm, den institusjonen i Sverige hvor de har mest erfaring med denne følgesykdommen av covid-19.  De første tilfellene så de komme i juni, men allerede i april var de kjent med sykdommen gjennom internasjonale forskergrupper. – Det vi kan si med sikkerhet, er at selv om få rammes, så er det svært alvorlig for de barna det gjelder. De fleste som får MIS-C trenger sykehusbehandling, og for enkelte blir tilstanden livstruende, forteller legen til VG. Yngste smittet under ett år Typiske symptomer på tilstanden MIS-C er først og fremst høy feber, ofte over 40 grader, og gjennom 4–5 dager, sier Brodin. – Når man ser nøyere etter, kan man se at barna for eksempel kan være forvirret fordi hjernen er påvirket. Andre har lavt blodtrykk fordi hjertet ikke fungerer optimalt, mens andre barn har vondt i buken, fordi de har inflammasjon i magen og tarmene. MIS-C kommer typisk en måned etter at pasienten har vært smittet med covid-19, forteller han til VG.  Den yngste pasientenen Brodin har sett med MIS-C i Sverige er under ett år gammel, forteller han til VG. Forventer flere tilfeller i Norge I Norge har Astrid Rojahn, overlege ved infeksjon, barnemedisinsk avdeling ved Ullevål, vært med på å behandle flere av barna med sykdommen.  – Det er gjerne barn som ikke har vært klar over at de har gjennomgått covid, men der vi har påvist antistoffer ved en test når de kommer inn på sykehuset. Barna har gjerne vært innlagt noen få dager ved intensiven, men alle sammen har kommet seg og blitt friske.  Rojahn forteller at det nå er rettet et stort fokus mot MIS-C, fordi det er et helt nytt sykdomsbilde. Denne uken fikk legene ny veileder i pediatri med et eget kapittel om MIS-C.  – Vi forventer å få noen flere tilfeller fremover på grunn av den smittetoppen vi har nå. MIS-C viser seg jo gjerne 3–6 uker etter coronasmitte. Men her i Norge har vi heldigvis ikke hatt noen kapasitetsproblemer på grunn av MIS-C, i motsetning til i Sverige, sier Rojahn til VG.  Behandles av spesialister Behandlingen mot MIS-C kan være krevende, fordi tilstanden til forveksling kan ligne på en bakteriell infeksjon, men krever en helt annen type kur. Derfor forsøker Brodin og hans kollegaer å tilrettelegge for at utelukkende leger som er spesialister på immunsystemet skal ha ansvar for disse pasientene. Medisinen som brukes i behandling av MIS-C er blant annet kortison

Sverige:  Hundrevis av barn har alvorlig følgesykdom


Mange trodde det var Morten Harket som var Vikingen i britiske «Maskorama». Lørdag måtte han ta av seg masken, og seerne fikk rett. Over syv millioner seere samler seg hver lørdag for å se «The Masked Singer UK». Programmet er i sin andre sesong og spenningen og nysgjerrigheten rundt programmet har økt for hver uke som går – også her hjemme.  Lørdag kveld røk nemlig selveste Vikingen ut av programmet – og det var Morten Harket.  – Jeg gjorde det fordi jeg trengte å bli sparket ut av min egen komfortsone. Det var gøy å være en annen, sa Harket da masken var tatt av. Se det nervepirrende øyeblikket her: Sang «Take on me» Både i Norge og Storbritannia har det blitt spekulert om at det er nettopp Harket som skjuler seg bak vikingkostymet, ikke minst etter at vikingen sang a-has eviggrønne «Take On Me» sist helg. I kveldens program sang han Coldplays «The Scientist». Ingen av dommerne klarte å gjette hvem han var.  Spekulasjonene har florert på Twitter, og under videoen av Vikingens opptreden på YouTube omhandler de fleste kommentarene Harket. – Det er nødt til å være Morten Harket, 100 prosent. Det er bare en person i denne verden med den stemmen, det er Morten, står det i en kommentar som har 508 likerklikk.  Også under dagens sending tippet de fleste på Twitter at det var Harket som skjulte seg bak masken.  Programmet er spilt inn på forhånd, så dommerne får ikke med seg ryktene som går i sosiale medier, ulikt fra den norske versjonen. Harkets egen datter, Tomine Harket, har uttalt til NRK at hun er 100 prosent sikker på at det er faren hennes. – Herregud, så rått!! Elsker at pappa gjorde det her! Han er virkelig ikke typen til å gjøre noe sånt så dette er bare drit rått, sa Tomine Harket til Dagbladet etter at faren ble avslørt.  I hvert program er det én deltager som må avsløre sin identitet, og forlate konkurransen. Etter kveldens program gjenstår fem deltagere.  På Facebook-siden til a-ha svarer Morten Harket på spørsmål om deltakelsen. Han sier at han ble med i britiske «Maskorama» fordi programmet var en utfordring helt utenom det vanlige.  Han skriver også at han visste at han ikke kom til å ha kontroll over sine egne opptredener i showet, og at han så på det som en god utfordring. «Å vite at jeg kom til å hate det, var en god grunn til å bli med». Harket skriver at han var fornøyd med å få en viking som sin karakter i programmet. «Pandemien førte til at en stor turne ble avlyst. Plutselig sto døren åpen for andre muligheter,» skriver Harket om sin deltakelse. Han skriver videre at han ikke synes det har vært vanskelig å holde på hemmeligheten, men at drakta var vanskelig å manøvrere i: «Drakta gjorde meg mer klumsete enn jeg vanligvis er. Noen ganger følte jeg meg som en full mann på vei over M4,» skriver Harket. M4 er en motorvei i London. Harket avslører at han aldri tidligere har sett Maskorama. Han skriver at han elsket å være med, og at frykten han hadde for å delta, viste seg å være godt begrunnet. Dette var hintene Mange mente at stemmen til Vikingen ikke var til å ta feil av, og at vikingkostymet var en direkte kobling til Norge. Et hint om «Kings rock» mente flere var en direkte oversettelse til Kongsberg, som er byen Harket er født i. – Han fortsatte å si Vi-King og på steinen sto det Kings rock! Jeg undersøkte og det er et sted i Norge som heter Kongsberg som betyr Kings Rock/Mountain! Gjett hva fylket heter? VIKEN! Det er Morten Harket, skrev en «Maskorama»-fan på Twitter. Vikingen bar også rustning, sverd og hjelm. Mange viste til at a-ha-trioen Morten Harket, Magne Furuholmen og Paul Waaktaar-Savoy i 2012 fikk utdelt St. Olavs Orden. Ifølge hintene skulle også Vikingen være koblet til «The Voice», hvor Harket flere ganger har vært med som mentor i den norske versjonen.


Flere demokratiske kongressmedlemmer har tatt til orde for å stille Donald Trump for riksrett. Andre har bedt visepresident Mike Pence om å få presidenten fjernet. Årsaken er frykt for hva Trump kan finne på de neste ukene, mener USA-ekspert.  Kort tid etter det ble kjent at opprørere stormet kongress-huset i Washington, skriver kongressrepresentant Ilhan Omar (D) på Twitter at hun har begynt arbeidet med å stille president Donald Trump for riksrett.  – Donald Trump bør bli stilt for riksrett av medlemmene av Representantenes hus og fjernet fra presidentembetet av Senatet.  – Vi kan ikke tillate at han forblir president, det handler om å redde republikken og vi må følge eden vi har tatt, skriver hun videre.   Kongressrepresentanten Alexandria Ocasio-Cortez, eller «AOC», tar også til orde for riksrett:   Mener Trump er uegnet for jobben 17 demokratiske medlemmer av justiskomiteen i Representantenes har også tatt affære for å prøve å kvitte seg med president Donald Trump: De vil gå via visepresident Mike Pence.  Det kunngjør den demokratiske kongressrepresentanten David Cicilline på Twitter.  I et brev ber han og kollegene visepresidenten om å iverksette det 25. grunnlovstillegget for å få fjernet Trump, slik at Pence selv kan ta over.  Dette grunnlovstillegget åpner for muligheten til å avsette en sittende president. Dette vil i så fall kreve støtte fra minst halvparten av Trumps egen administrasjon.  I brevet viser demokratene til del fire av grunnlovstillegget, der det står at visepresidenten kan overta jobben som president dersom han og et flertall av ministrene i en administrasjon er enige om at presidenten er ute av stand til å utføre jobben sin. – Han er fortsatt ikke i stand til å prosessere og akseptere resultatene fra valget i 2020, skriver de blant annet i brevet, og peker på at de mener dette viser at han ikke er i stand til å utføre en presidents arbeidsoppgaver.  Kongressrepresentantene får støtte av den demokratiske senatoren Patty Murray. – Den raskeste måten å sikre at presidenten hindres i å forårsake større skade de neste dagene, er å iverksette det 25. grunnlovstillegget og fjerne ham fra kontoret, skriver hun på Twitter. Det hun og kollegene i Kongressen ber om, kan bare gjennomføres dersom et flertall av Trumps egne ministre ønsker å få ham avsatt, skriver Reuters. Ifølge eksperter nyhetsbyrået har snakket med, er loven ment å skulle kunne tas i bruk dersom en president for eksempel settes ut av spill på grunn av fysisk eller psykisk sykdom.  – Er nok mange som tenker i disse baner nå Dersom det blir flertall for å stille Trump til riksrett, eller om det 25. grunnlovstillegget iverksettes, kan det bety at han blir avsatt, til tross for at han bare har snaue to uker igjen som president.  Da vil han heller ikke ha mulighet til å stille til gjenvalg.  Minerva-kommentator Jan Arild Snoen sier til VG at selv om dette ikke er første gang Ilhan Omar har ønsket å stille Trump for riksrett, bør vi lytte til påstanden.  – Det bør tas på alvor. Det er nok mange som tenker i disse baner nå. Men så er det et spørsmål om hva ledelsen hos Demokratene anser som hensiktsmessig. Jeg vil tro at stemningen heller mot å prøve å de-eskalere situasjonen, og ta det ned noen hakk, forklarer Snoen og legger til:  – Men argumentet for å likevel stille han til riksrett, er faren for hva han kan finne på i løpet av de neste ukene.  Snoen trekker frem at det blant annet har blitt spekulert i om Trump vil forsøke å bruke militærstyrker og på den måten beholde makten.  – Dette er noe som Michael Flynn skal ha snakket om, som Trump angivelig skal ha uttrykt interesse for. Samtidig er det veldig få som ville vært med han på et så drastisk militærkupp, sier USA-kjenneren og Minerva-kommentatoren.  Han mener at vi må avvente og se hva som skjer de nærmeste timene, først og fremst for å vite om Omars forslag etter hvert får bredere støtte.  LES OGSÅ: Blod, kaos og lovløshet. Slik ender de mørkeste fire årene i det amerikanske demokratiets historie.  Snoen forteller videre til VG at han ikke er overrasket over at det ble voldelig opptøyer onsdag


Trine (60) og Kjetil (64) Johnsgard ble i hui og hast evakuert fra boligfeltet sitt i Gjerdrum og fikk bare med seg hunden Linus og en mobiltelefon. For dem er det helt uaktuelt å flytte tilbake til Nystulia. Vi møter ekteparet og hunden, en bichon frise, utenfor Olavsgaard hotell som huser mange av dem som ble evakuert fra Nystulia da grunnen bokstavelig talt raste under boligfeltet deres onsdag i forrige uke.   De forteller at huset deres ligger 80 meter fra skredkanten. – Så dere var heldige at huset ikke ble tatt av raset? – Ja, vi var heldige. Men vi håper vi ikke må flytte tilbake til huset, for det tør vi ikke, sier Trine. Se siste nytt om saken her:  – Hva tenker dere om fremtiden og å bo i Nystulia? – Det surrer noen tanker om akkurat det nå. Vi er blitt fortalt at hvis du bor innenfor den sonen som er erklært utrygg, så får man visstnok dekket alt på forsikringen. Men dersom du bor utenfor denne sonen så får du ingenting, sier Kjetil. – Helt uaktuelt Men nøyaktig hvor grensen eller sonen skal gå, er ifølge ekteparet ennå uvisst. Dette er en forsikringsmessig vurdering, er de blitt fortalt. – Men dersom du bor utenfor denne sonen så må du jo flytte tilbake og det er helt uaktuelt for oss, sier Kjetil og fortsetter:  – Vi håper jo inderlig huset blir kondemnert. Dersom huset blir erklært som trygt har vi tapt hele egenkapitalen vår. Markedsverdien vil være lik null, mener han, og det dekkes ikke av noen forsikring. – Ingen vil flytte til Nystulia nå, sier Trine.  NGI etter gjennomgang: Sikret etter gjeldende kravSe  Se dronebilder fra skredområdet i Ask: Selv om fremtiden er uviss og de er redde for å måtte flytte tilbake, sier Kjetil at han synes det er vanskelig å snakke om dette nå mens det pågår en leteaksjon etter savnede.  – Det er mange som har det mye verre enn oss nå, sier de begge. Mandag morgen er det tatt en pause i det aktive søket inne i rasstedet, og det er ikke gjort funn i løpet av natten. Til sammen syv personer er nå funnet døde.  Ingen forvarsler Ekteparet forteller at de er blitt fortalt at de kan bo på Olavsgaard så lenge de har behov for det. Og det er Gjerdrum kommune som foreløpig dekker hotelloppholdet. – Vi tenker jo tanken om å få leid oss en bolig, når vi «får landet», sier Trine. Hun forteller at det er 79 boenheter i deres sameie som ligger litt bak og til venstre for rasområdet (sett fra der bilder av området er tatt).  De forteller at de ikke har merket noen forvarsler på et skred, i form av setningsskader eller skjevheter i huset.  – Når fikk dere beskjed om raset? – Vi ble ringt til av politiet ved 05-tiden onsdag. Vi fikk beskjed om å ta på oss varmt tøy og komme oss ut så fort som mulig, sier Kjetil. Roser Kanarifansen Klærne de står i når vi prater med dem, er alt de fikk med seg, i tillegg til hunden Linus. – Jeg fikk heldigvis med meg mobilen, med kortene mine og kunne dra på butikken dagen etterpå, sier Kjetil. De vet ikke når de får lov til å dra tilbake til boligen for å hente ut viktige ting. –Jeg har søkt om å få komme tilbake kjapt for å hente bilen. For jeg har problemer med høyrebeinet etter et hjerneslag i 2011 og har en bil med spesialpedaler som lar meg gasse med venstrebenet, sier Kjetil.  Det har vært et veldig stort engasjement blant folk i Gjerdrum og i områdene rundt. Det setter de stor pris på. – Det er stappfullt med klær og leker som er tilgjengelig for dem som har mistet alt. Og Kanarifansen (LSKs supportergruppe, red.anm.) har bidratt med distribusjonen. Den frivillige organisasjonen, Omsorg Jessheim har ansvar for mottak og utdeling av klær og utstyr på Clarion Gardermoen. De hjelper med utstyr som de berørte av raset i Gjerdrum har behov for nå og fremover.

Skredkatastrofen i Gjerdrum:  - Helt uaktuelt for oss å flytte tilbake


Regjeringen har bestemt seg: 24 kommuner får flere vaksiner, 23 kommuner får som før - og resten må gi fra seg doser. Sjekk hva som gjelder din kommune her. Onsdag kveld sa helseminister Bent Høie at regjeringen går inn for å skjevfordele vaksiner, altså gi flere vaksiner til enkelte kommuner, slik Folkehelseinstituttet har anbefalt.  En forutsetning for å få til dette har vært at de kommunene som må gi fra seg vaksinedoser for å gjøre dette mulig, ville ha mulighet til å ta igjen etterslepet ved å vaksinere mer i slutten av juli - altså i ferien.  Det har 166 kommuner svart at de kan - mens 56 kommuner er usikre, viser en kartlegging Helsedirektoratet har gjort ved hjelp av statsforvalterne rundt om i landet. Beslutningen betyr at flere kommuner må avgi vaksinedoser – mens 24 kommuner som har hatt vedvarende høyt smittetrykk vil få flere. Trondheim og Kristiansand er blant de 23 kommunene som ikke må avgi vaksinedoser, men får tildelt vaksinedoser som før. Disse kommunene får flere doser Disse kommunene får en 60 prosent økning i andel vaksinedoser frem til alle over 18 år har fått tilbud om vaksine:  Rælingen, Ullensaker, Enebakk, Lillestrøm, Drammen, Nordre Follo, Fredrikstad, Nannestad, Bærum, Lier, Skien, Eidsvoll, Ås, Vestby, Nittedal, Råde, Indre Østfold, Rakkestad, Asker, Halden og Nesodden.  Disse kommunene får en økning i andel vaksinedoser på om lag 40 prosentpoeng siden de har fått skjevfordelte flere vaksinedoser før: Oslo, Sarpsborg, Fredrikstad og Lørenskog. Nesodden var ikke med på FHIs førsteutkast over hvilke kommuner som bør få flere vaksinedoser - men ble inkludert i det neste og kunne juble. Disse kommunene slipper å gi fra seg vaksiner Aurskog-Høland, Bamble, Bergen, Frogn, Færder, Gjerdrum, Holmestrand, Horten, Hurdal, Kongsberg, Kristiansand, Lunner, Marker, Moss, Nes, Porsgrunn, Ringerike, Sandefjord, Skiptvet, Stavanger, Trondheim, Tønsberg og Øvre Eiker.  Kommunen som ikke er på hverken denne listen eller listen over kommuner som får flere doser, må dermed gi fra seg vaksinedoser. Det er til sammen 309 kommuner, og de vil få om lag 35 prosent færre doser.  Sjekk gjerne din kommune i kartet øverst i denne saken. Fikk første anbefaling om skjevfordeling i april – Dere fikk en anbefaling i slutten av april der FHI sa at det hastet å iverksette skjevfordelingen. Hvorfor har dette tatt så lang tid? – Den vurderingen vi fikk da var ikke fullstendig. Det står også i svaret for FHI. Det var ikke en beskrivelse for konsekvensene ofr de andre kommunene, som har vært helt sentralt. I realiteten er det snakk om én ukes forsinkelse, svarer helseministeren på VGs spørsmål.  – Det er veldig lett å vite hva det betyr for kommunene som får, men det var viktig å vite hva det betyr for kommunene som gir vaksine. – Hvor mye raskere vil vi kunne gjenåpne fordi vi skjevfordeler vaksiner? – Vi vil ikke kunne finne en dato for dette i noen gjenåpningsplan. Men dette er en av faktoren som gjør at vi kan åpne opp tidligere, svarer Høie.  166 sa ja til å vaksinere ekstra i ferien Regjeringen gikk forrige uke inn for at vaksinasjonsstrategien endres slik at 24 kommuner som har hatt høyt smittetrykk over lang tid får 60 prosent flere doser enn de ellers ville fått frem til alle over 18 år har fått tilbud om vaksine.  En viktig forutsetning for dette har vært at det sikres at de kommunene som får færre doser i juni og begynnelsen av juli har kapasitet til å få tatt dette igjen i siste del av juli. En rekke kommuner har allerede uttrykt sin motstand mot dette som følge av at de blant annet får problemer med å skaffe vaksinatører.  I en undersøkelse gjort av Statsforvalteren på oppdrag fra Helsedirektoratet, svarer 166 av 266 kommuner som har svart at de vil kunne vaksinere ekstra i ukene 29–31


I fjor ble det slått alarm i norsk fotball. Regjeringen leverte krisehjelp. For noen ble 2020 til slutt et rekordår.  Fjorårets eliteserieklubber vil gå med godt over 100 millioner kroner i overskudd i 2020, viser VGs beregninger.  Selv om omsetningen gikk ned med 330 millioner, leverte klubbene i Eliteserien og Obos-ligaen et samlet overskudd på 159 millioner, ifølge NFF. Det er ulike historier bak pengestrømmene: Bodø/Glimts gode år er en kombinasjon av seriegull, Europa-kvalik og spillersalg. Moldes pengefest handler mest om Europa League.   Vålerenga tok medalje og hadde lukrative videresalg av Chidera Ejuke til CSKA Moskva og Sander Berge til Sheffield United. Et budsjettert driftstilskudd fra eier på 14 mill. ble ikke noe av, men var heller ikke nødvendig. I Stabæk Fotball dreier 46 mill. av inntektene seg om spillersalg gjennomført i 2020. Stabæk økte salget av sponsorpakker med 700.000 kroner. Felles for klubbene er at de mottok millioner i coronakompensasjon fra staten. I tillegg valgte samtlige, bortsett fra Bodø/Glimt, å permittere ansatte da Eliteserien ble utsatt i fjor.  VG spør Stabæk-leder Jo Tunold om Eliteseriens solide år handler mest om god økonomistyring eller om kompensasjonsordningen var for god . – Du må huske at Glimt og Molde gikk til Europa, og de ville tjent mye mer om de hadde hatt tilskuere, sier han. – Og vi i Stabæk har et stort driftsunderskudd. Når du selger spillere, betyr det at du selger en del av varelageret ditt, sier Tunold, som påpeker at AS-et betalte nesten fem millioner kroner i skatt av overskuddet.  Selv om Emil Bohinen er solgt i februar, kommer det frem at Stabæk for første gang på mange år kunne klart seg uten spillersalg i 2021. – Vi går jo med drøye 30 millioner i underskudd i drift, så vi har vært helt avhengig av de spillersalgene for å bygge opp kapitalen, sier Tunold. Totalt ble klubbene kompensert 140 mill. for tapte inntekter. RBK og Brann, som fikk svi mest for publikumsrestriksjoner, ble mest kompensert. Molde, 2020s økonomiske vinner, fikk tredje mest. Det kommer i stor grad av støtte for tapte inntekter i Europa League-kamper.  Fotballpresident Terje Svendsen fortalte at toppklubber fryktet konkurs, i et intervju med VG i april i fjor. Statens krisepakke til idretten ble omtalt som skivebom, og Odd-leder Einar Håndlykken mente man kunne kaste planen.  Etter en duell i NRK-programmet «Debatten» steilet kulturminister Abid Raja (V) da han fikk høre Håndlykken si «vi har forståelse for at Raja er ny». Stemningen ble bedre etter et møte på Rajas kontor, men Raja sto på at han nektet å dekke bortfall av sponsorinntekter. En ny krisepakke traff klubbene langt bedre. I «krisepakke 2» fikk klubbene kompensert 70 prosent av inntektsbortfall fra arrangement eller annen spesifisert aktivitet.  I Rosenborg mener ledelsen av man havnet i den «gode» enden av forventningsskalaen. – Vi rammes hardere enn andre fordi vi har de absolutt største inntektene, uttalte RBK-leder Tove Moe Dyrhaug til VG i november i fjor.


Supporterunionen for Britisk Fotball med nesten 130.000 norske medlemmer starter en underskriftskampanje for å få TV 2 til å stoppe den varslede prisøkningen for å se Premier League. – Vi føler at det er stor frustrasjon. Vi har hørt om mange som allerede har sagt opp abonnementet i protest mot prisøkningen, sier Anders Christensen – leder av Supporterunionen – til VG. Han mener at det norske supporteropprøret er i ferd med å vokse seg stort. – Det har vært stort trykk den siste uken med masse telefoner og mailer fra supportere i hele Norge, opplyser Christensen. Kampanje avslørte tidligere i mai at prisen på TV 2s fotballpakker øker ytterligere i pris til neste sesong. For TV 2 Sumo-kundene øker det med 150 kroner (fra 519 for sportspakken til 669 kroner – fra 549 for totalpakken til 699) og med 200 kroner for den veiledende prisen til distributørene av TV-kanalene: Fra 699 kroner til 899 kroner. Alt per måned. Minste totalpris for 12 måneder gjennom et månedsbasert abonnement blir da 8028 kroner for sportspakken via TV 2 Sumo. TV 2 opplyser at man også kan kjøpe årsabonnement direkte hos TV 2 Sumo, som for sportspakken koster 6690 kroner. – Vi vil uttrykke vår frustrasjon og har et mål om at TV 2 vil reversere prisøkningen de har gått ut med. Vi ønsker at prisen på Premier League-abonnementet skal fryses, sier Anders Christensen. Lørdag lanserer Supporterunionen for Britisk Fotball et opprop som de vil at flest mulig skal signere. I oppropet skriver supporterne at prisene har økt fra 349 til 899 kroner de siste fem årene. Både Liverpool og Manchester United sine supportergrupper har delt kampanjen på sine nettsider under tittelen «Nok er nok». Oppropet har fått to tusen signeringer den første timen den har vært aktiv. Sarah Willand, kommunikasjonsdirektør i TV 2, avviser at de melker den siste sesongen av rettighetene. Fra 2022/23-sesongen tar Nent Group over. – Nei, prisen øker ikke fordi det er det siste året med Premier League. Prisen øker fordi det er et helt nytt produkt, med alt fra Champions League og LaLiga, har Willand tidligere sagt til VG. – Vi hadde vel ikke forventet applaus, men jeg opplever en forståelse for at et produkt med langt flere og bedre rettigheter må prises annerledes. Så er det reaksjoner på at det er dyrt. Det er vi enig i, sa Willand. Anders Christensen frykter at interessen for engelsk fotball vil dale spesielt hos barn og unge uten god økonomi. – En av de tingene vi har snakket mest om er at fotballinteresserte barn skal få sett engelsk fotball, sier han.


ROTTERDAM/OSLO(VG) Andreas «TIX» Haukeland lover rock’n roll-tilstander dersom han går videre til lørdagens Eurovision-finale. Her kan du lese VGs anmeldelser av de 16 semifinalebidragene. – Sofaer skal ryke ut og TV-er skal kastes ut av vinduet når de eventuelt roper opp Norway etterpå, sier TIX til VG bare timer før tirsdagens semifinale settes i gang. Der røpet han også en viss bekymring for hvilken belastning han har påført stemmen de siste dagene. – Stemmen min er veldig sliten nå, sa TIX, som likevel var optimistisk. VG-anmelder Marius Asp bedømmer tirsdagskveldens bidrag.  Statistisk sett hadde Norge gode sjanser til å gå videre, selv om det selvfølgelig var avhengig av opptredenen. Blant de 16 landene som konkurrerte tirsdag, var det bare seks nasjoner som lå foran Norge hos bookmakerne. TIX gikk videre: - Følte endelig at jeg var på hjemmelaget Den andre semifinalen finner sted torsdag. TIX sang som nummer ni tirsdag, mens våre gode nabo Sverige var fjerde nasjon ut. Her er VGs anmeldelser:  1. Litauen: The Roop «Discoteque» Årets Eurovision-sirkus sparkes i gang med åttitallsdunstende «Discoteque», som muligens kan hanke inn noen stemmer fra nostalgiske synthpopfans. Denne småfrekke låten kunne vært adskillig bedre med noen små grep – for eksempel et melodisk parti som røsket sangen ut av monotonien.  Den ironisk-robotiske dansingen er artig nok, for så vidt, men Vaidotas Valiukevičius’ mantra om å «dance alone» kan kjapt bli en selvoppfyllende profeti for de gulkledde litauerne i år. 2. Slovenia: Ana Soklič «Amen»
Og der var vi allerede over i traust balladeland. Slovenske Ana Soklič har i utgangspunktet en fyldig og appellerende stemme, men det hjelper lite når hun har blitt utstyrt med en svulstig og forutsigbar sang som er glemt før hun har sunget den ferdig. Soklič sliter i tillegg tidvis med å nå de høyeste tonene. At det fineste elementet i sangen – gospelkoret – kommer i boksversjon, er betegnende. Halleluja-stemningen lar vente på seg, for å si det svært forsiktig.   3. Russland: Manizja «Russian Woman» Nøyaktig hvor kontroversielt feminist-anthemet «Russian Woman» er etter normale europeiske standarder, vites ikke. Teksten har i alle fall blitt gransket – og godkjent – av en komité i hjemlandet. Musikalsk er dette langt vanskeligere å klaske noe ubetinget godkjent-stempel på: Manizja er riktignok i besittelse av en særegen og smittende fremtoning, men låten henger ikke sammen – den vil altfor mye, og klarer vel omtrent halvparten av det. Likevel er dette kaoset utstyrt med en energi som på et eller annet perverst vis oppleves dønn fascinerende. 4. Sverige: Tusse «Voices» Bak navnet Tusse skjuler den svensk-kongolesiske sangeren Tousin Chiza seg. 19-åringens sterke bakgrunnshistorie – og den skammelig strømmen av rasistiske meldinger som har kommet hans vei under oppladningen til årets Eurovision – gjør det lett å heie på ham. Og låten er slett ikke verst, selv om det kanskje ikke befinner seg all verden under den striglede og effektive overflaten. Tusses problem er at han rett og slett ikke er noen sterk vokalist, og særlig versene er haltende og sure. En stor skuffelse fra söta bror.  5. Australia: Montaigne «Technicolour»  Au da. Australia pleier ofte å representere et slags skinn av popnormalitet i den endeløse flommen av eurogalskap i ESC, men med forhåndsinnspilte «Technicolour» går de på ræva så det smeller. Montaigne har et kult oppsyn, men vokalmessig mangler hun kontrollen som er nødvendig for å hale denne strabasiøse ikke-låten i mål. Dette høres ut som slem parodi på The Cranberries, minus innlevelsen Dolores O’ Riordan tross alt var velsignet med som sanger. 6. Nord-Makedonia: Vasil «Here I Stand» Nord-Makedonias Vasil er en klassisk skolert sanger – et faktum han på ingen måte prøver å skjule