Til den fattige republikken Burjatia ved Bajkalsjøen kommer mange russiske soldater hjem i kister. De håpet på et bedre liv ved å ikle seg uniform. Hvor mange russiske soldater er egentlig drept i Ukraina? Hvem er de? Og hvor kommer de fra? Ukraina hevder at 23.000 russiske soldater har mistet livet. Selv går de ikke ut med egne tapstall. Og russerne har heller ikke vært ute med tall på veldig lenge. Den britiske forsvarsministeren antydet sist uke 15.000 døde russiske stridsmenn. Lokalmediet  «Ljudi Bajkala» melder at antallet døde soldater fra republikken Burjatia allerede er over 100. Nærmest daglig blir døde menn begravet, skriver Meduza. Til sammenligning er det nesten ingen fra storbyene Moskva og St. Petersburg, som utgjør nesten 12 prosent av den russiske befolkningen, melder Mediazona. BBCs russiske utgave skriver at det er bare tre soldater fra hovedstaden som har mistet livet til nå og at en stor del av de døde kommer fra fattige regioner i Russland. Republikken Dagestan i Kaukasus skal være den eneste som har flere døde enn Burjatia, men de har også mer enn tre ganger så mange innbyggere som Burjatia. Republikken ved Bajkalsjøen har mindre enn én million innbyggere. En tredjedel av dem er etniske burjater. Burjatia er fattig.  – Dette kan være gutter som ikke vet hva de skal gjøre og som ikke ser noen fremtid hjemme i Burjatia. Så lar de seg innskrive i hæren. Dette er en av grunnene til at man snakker om at den russiske hæren mangler militærkulturen som gjør at den blir en effektiv hær, sier Charlotte Flindt Pedersen, direktør ved Det utenrigspolitiske selskab i København, til VG. – Mange unge menn, ikke minst fra Moskva og St. Petersburg, drar utenlands for å slippe å bli mobilisert til hæren hvis det skulle skje. På samme måte blir krigen en mulighet for gutter fra fattige områder til å tjene gode penger - sammenlignet med de muligheter som finnes hjemme i Russlands utkantstrøk, sier Charlotte Flindt Pedersen. Hun understreker at det ikke er noe spesielt med Russland at soldater rekrutteres i fattige områder. Hennes landsmann Peter Viggo Jakobsen ved det danske Forsvarsakademiet sier dette til VG: – Det er litt som i Storbritannia og USA. Hvis vi tar den demografiske profilen på soldatene også der, vil vi se at de ofte kommer fra fattige områder og kanskje lavere sosiale klasser. Det fungerer nok på noenlunde samme måte.  Peter Viggo Jakobsen er forsiktig med å tippe hvor mange russiske soldater som har mistet livet i Ukraina. – De er tilbakeholdne med å uttale seg både på russisk og ukrainsk side. Det er vanskelig å si hva de reelle tallene er. Men sånn som krigen har utviklet seg og når en se på hvor mye materiell russerne har mistet, så må de ha hatt betydelige menneskelige tap.  – Moskva vil ikke snakke om hvor stort tapet er, men rundt i Russland merker folk at soldatene ikke kommer hjem, andre kommer hjem i kister og soldater ringer hjem og forteller. Da er det ikke mulig å holde det skjult, sier Peter Viggo Jakobsen. Charlotte Flindt Pedersen sier dette om de ukrainske tallene for russiske tap, som nå ligger på 23.000: – Jeg tror de ukrainske tapstall er meget presise. De publiserer daglig tall for å motivere kampen mot invasjonsstyrkene. Til gjengjeld går de ikke ut med sine egne tapstall. Ukraina har selvfølgelig interesse av å legge på litt, men jeg tror tallene deres er ganske riktige. NATO anslo allerede i slutten av mars at de russiske tapstallene til å være mellom 7.000 og 15.000 soldater. Kan så tapstallene snu opinionen i Russland? Charlotte Flindt Pedersen igjen: – Jeg tror mobiliseringen i statlige media er så vill at ingen tør å stille spørsmålstegn ved tapene. Tidligere har organisasjonen Soldatmødrene hatt en viktig rolle, men de har måttet avslutte sitt arbeide av frykt for å bli stemplet som «utenlandsk agent» og kan ikke markere seg som de gjorde i forbindelse med Afghanistan og Tsjetsjenia. – Motstanden mot krigen kommer ikke fram

Russiske soldater hjem i kister:  - Ikke mulig å skjule


Russernes største OL-helt, Aleksandr Bolsjunov (25), er ikke på plass i Kreml når Vladmir Putin tirsdag hyller vinnerne fra vinterlekene. Presidenten blir samtidig hyllet av den nye skikometen Veronika Stepanova (21). Hun takker Putin for hans interesse for sport og sier i et utdrag vist på TV-kanalen Pjervyj: – I mine øyne har Russland igjen blitt sterkt, stolt og vellykket. Ikke alle i verden liker det, det er åpenbart. Stepanova fortsetter på en måte som tyder på at hun har krigen og sanksjonene mot russisk idrett i tankene: – Men vi er på rett vei, og vi vil definitivt vinne, akkurat som vi vant i OL. Hun og de andre OL-og paralympicsheltene har tirsdag mottatt en russisk «fedrelandsorden»: – Jeg er veldig stolt over at jeg i dag mottar en så høy utmerkelse fra vårt lands president. Tusen takk for at du heiser landets flagg høyt. Vi vil ikke svikte, jeg lover, sier Veronika Stepanova. – Den talen kom fra hjertet, fastslår hennes trener Jurij Borodavko til RIA Sport. Tre ganger OL-vinner Aleksandr Bolsjunov er derimot ikke til stede. Ifølge treneren Jurij Borodavko oppfyller ikke Bolsjunov helsekravene som har kommet fra Kreml ved at han ikke har rukket å ta PCR-test for corona. Skiløperen Veronika Stepanova har lagt ut bilder fra Kreml sammen med flere andre utøvere, blant annet kunstløpsstjernen Kamila Valijeva (16 tirsdag), som mistet gullet i lagkonkurransen på grunn av en positiv dopingprøve i desember 2021. President Putin fastslo i sin tale til utøverne tirsdag at Valijeva ikke kunne ha oppnådd sine prestasjoner ved bruk av ulovlige midler. Langer ut mot Iversen Samme Stepanova går på Instagram tirsdag morgen hardt ut mot Emil Iversen etter et intervju i Dagbladet der langrennsstjernen sa at «så lenge Putin sitter med makten, håper jeg vi ser minst mulig til russerne til start i alle idretter». Iversen har også uttalt i VG om det samme. – Når en annen skiløper i verdensklasse høres så nedlatende ut og når han åpent begynner å gå inn for det som høres ut som et «regimeskifte» i et naboland, fortjener det absolutt å få en sterk replikk, skriver hun. – Bare vi, russerne, vil noen gang bestemme hvordan vi vil leve og hvem som skal være vår leder. Det siste vi bryr oss om er eksterne meninger om saken, inkludert din, fortsetter Stepanova. VG har forsøkt å få en kommentar fra Emil Iversen om Stepanovas utspill.  Hun anbefaler også Emil Iversen å besøke monumentet over sovjetiske soldater på Vestre Gravlund i Oslo.  – Det står «Norge takker dere». Jeg foreslår at du tar turen innom, Emil - som jeg gjorde da jeg var i Norge sist. Det kan kanskje lære deg hvordan de to naboene skal behandle hverandre. Hint: Vis respekt for våre forskjeller. Det er ikke for sent å lære. Veronika Stepanova bruker dermed Putins klassiske grep med å snakke om den andre verdenskrig, eller «Den store fedrelandskrigen», som den heter på russisk. Ifølge russiske medier har utøverne som tirsdag er i Kreml, vært i karantene i lang tid på forhånd. Det er noe uklart om det er åtte eller ti dager.  – Sasja (Bolsjunov) drar ikke til møtet med presidenten. Han har noen helseutfordringer. Det er krav vi må oppfylle før møte med presidenten. Han har ikke tatt PCR-tester. Han ble syk i Kirovsk, pluss at han i forgårs var til ny behandling av tennene, sier Bolsjunov-trener Borodavko til Match TV. Han sier at Bolsjunovs vedvarende problemer med kjeven/tennene skyldes dårlig behandling i ungdomstiden. OL-og paralympicsheltene kom tidlig på dagen til Kremls murer og møtte først visestatsminister (og tidligere sjef for Sotsji-OL) Dmitrij Tsjernytsjenko. Etter noen timers venting kom Putin selv. De russiske deltakerne i Kina-OL kunne ikke delta under det russiske flagget på grunn av den systematiske russiske dopingen før Sotsji-OL på hjemmebane i 2014. Derfor ble det heller ikke spilt den russiske nasjonalsangen for de russiske vinnerne.


BERGEN (VG) Søstrene Ulrikke (20) og Malin Katrin Endestad (23) tok ingen sjanser da de dro til Bergen på en liten familieferie mandag. – Vi har registrert at tallet på smittede i Bergen har økt. Derfor bruker vi munnbind. Vi prøver å være forsiktige, og holde god avstand, sier de. Tirsdag ble det rapportert 103 nye smittede i Bergen.  – Smittetallene er høye og vi er inne i en situasjon med stort smittetrykk. Det er dessverre sånn at det er noe befolkningen må ta inn over seg, sa smittevernoverlege Egil Bovim i Bergen til VG etter at tallene var offentliggjort. Ulrikke og Malin Katrin Endestad er fra Eikefjord i Kinn kommune i tidligere Sogn og Fjordane fylke. Både der og i nabobyen Førde har det det vært relativt lave smittetall, og få inngripende smitteverntiltak. Søstrene brukte tirsdagen blant annet til shopping. De håper smittetallene både i Bergen og andre steder vil gå ned. – Når smitten øker, øker faren for at det kan bli nedstenging igjen. Det er noe alle vil unngå, sier de. Margun Eide og Sarah Knutslien hadde aldri møtt hverandre før de satte seg på samme benk i Byparken i Bergen sentrum tirsdag ettermiddag. De kom i prat, og de høye smittetallene i Bergen ble raskt et tema. – Vi snakket nettopp om at det er dumt at det er mange som ikke vaksinerer seg, sier Eide og Knutslien da VG kommer forbi. Margun Eide forteller at hun har sluttet å bruke munnbind, etter å ha brukt det store deler av pandemiperioden. Sarah Knutslien har gjort det motsatte og begynt å bruke munnbind igjen. – Jeg håndhilser ikke, og holder god avstand til andre, gjerne mer enn to meter. Jeg er flinkt med å sprite hendene, og er også veldig forsiktig med å ta på dørhåndtak, uten å bruke del av et klesplagg, eller en knoke, sier Eide. Knutslien er, som Eide, fullvaksinert. – Når smittetallene går opp må man ta konsekvensen av det. Derfor bruker jeg munnbind når det er trengsel og mye folk, sier Knutslien. Begge har inntrykk av at det er begynt å bli en viss tretthet i befolkningen av alle smitteverntiltakene og det voldsomme fokuset på pandemien i mediene. – Jeg må innrømme at jeg er begynt å gå litt lei, og jeg følger ikke med på nyhetene på samme måte som tidligere, sier Eide. Begge håper det livet snart kan komme tilbake til normalen. – Det har ikke blitt mange klemmer det siste året. Jeg fikk et par sist søndag, og da var det et halvt år siden sist. Men det var trygge personer. Maj-Britt Brobakke mener de høye smittetallene er som forventet, etter at mange nå er tilbake fra sommerferie. – Tallene er høye, men jeg er mer interessert i tallene for sykehusinnleggelser og alvorlig sykdom, sier Brobakke. Brobakke er ansatt i Bergen kommune, og har jobbet lange perioder på hjemmekontor siden mars i fjor. Ellers tar hun buss hver dag mellom jobben i Bergen sentrum og hjemmet på Laksevåg.  – Jeg støtter fullt ut et påbud om munnbind på offentlige kommunikasjonsmidler. Nå er det få som bruker det. Jeg har egentlig aldri helt skjønt hvorfor det skal være så problematisk å bruke munnbind.  Nicole Madrid Flikka-Hammervold (18) kom til Bergen mandag, for å ta siste året på videregående skole. Det samme skal venninnen Lea Beate Sandberg (18), som har bodd i Bergen det siste året. – Jeg er stresset for å bli smittet. Særlig når jeg skal begynne på en ny skole. Jeg vil ikke gjennom en ny runde med fjernundervisning. Det er det verste som kan skje, sier Nicole. – Hva tenker dere om smittetallene som kom i dag? – Nå har dette vart så lenge at jeg har egentlig sluttet å tenke på tall. Jeg blir litt sliten av det. Men nå er mange vaksinerte, og det reduserer risikoen for å bli alvorlig syk, sier Lea Beate. Venninnene bodde og gikk på norsk skole i Spania da pandemien rammet i mars i fjor. – Da var det lockdown i to måneder og i den perioden fikk vi ikke gå ut


Et tiår etter at Rebecca Black (24) slapp den virale låten «Friday», åpner hun opp om hva hun lærte av å bli latterliggjort over hele verden. Musikkvideoen til «Friday» ble lastet opp på YouTube da Rebecca Black var 13 år gammel. Den har blitt beskrevet som så dårlig at den ble populær. Selv har Black alltid vært innstilt på å skape en ekte musikkarriere etter at det første forsøket på en pop-låt ble til en spøk. Nå tror artisten oppfatningen av musikken hennes er i ferd med å snu. Sangen som først ble hatet har nå fått en mer «legendestatus», noe artisten setter pris på.  – Det er fortsatt rart å høre hvordan folk oppfatter sangen nå, og spesielt når folk bruker setninger som «det var et kulturelt fenomen». Det er sykt å tenke på, sier Rebecca Black (24) i et intervju med det amerikanske bladet Variety. Black har tidligere fortalt til VG at hun ikke var forberedt på alt hatet som kom etter at låten ble sluppet. I 2017 gjorde Black et forsøk på «comeback» i rampelyset.  Nå forteller hun at låten forandret livet hennes på mange måter og at hun har vært gjennom mange opp- og nedturer med den. – Jeg tror det tvang meg til å lære å kjempe for meg selv. Det har lært meg mye om styrke, og hvor viktig det er. Som artist er en av de største delene å ha ditt eget synspunkt og å vite hvorfor du gjør det du gjør. Med sitt nye seks-låt-prosjekt «Rebecca Black Was Here,» ønsker artisten å vise at hun er mer enn en «one-hit wonder» skriver Variety. – Jeg tror dette er første gang jeg har ting litt mer under min kontroll, sier Black. Nå gjør hun seg klar til den første USA-turnéen, som begynner i starten av 2022. Artisten forteller flere ting har endret seg i løpet av det siste året. I 2020 åpnet hun opp om at hun er skeiv. Under coronapandemien har hun arbeidet med å skape en musikkkarriere. Tidligere i år slapp Black også en remiks av «Friday» sammen med 3OH!3 og Big Freedia. Hun innrømmer at det for noen år siden ville vært helt utenkelig å lage den. Hun håper fansen vil få et annet syn på hvem hun er som artist nå. Se bildet under for å se hvordan Black ser ut i dag: – Jeg håper at fansen føler de ikke bare kan bli kjent med meg, men at de føler seg hørt i noen av disse sangene. De handler om skeiv kjærlighet og opplevelser i denne verdenen. Jeg føler meg bare så stolt over å kunne dele det, forteller artisten. Black forteller at hun elsker å stå på scenen og at hun nå lager sanger som hun kan være stolt av. – Jeg har innsett at det sannsynligvis alltid kommer til å være en gruppe mennesker som alltid ser på meg som «Friday»-jenta og ingenting annet. Og det er OK. Jeg har redefinert meg for meg selv. Etter at hun ble verdenskjent for å ha skapt «tidenes verste låt» forsvant Black helt fra rampelyset. Hun har beskrevet oppmerksomheten som intens. – Det var så mye press på meg. Men på en annen side åpnet det opp for muligheter til å realisere drømmene mine, sa hun til VG i 2017. Musikvideoen var lenge ett av de mest sette klippene på YouTube.


Skuespiller Jon Voight (83) ønsker å få president Joe Biden stilt for riksrett. Voight, som er en ihuga Trump-tilhenger, tar i en Twitter-video som han publiserte tirsdag til orde for å fjerne president Joe Biden fra embetet, skriver Newsweek. Skuespilleren spesifiserer hverken hva som bekymrer ham eller hvorfor Biden bør miste presidentrollen, men nøyer seg med å fastslå at «vi følger oss alle veldig utrygge». – Mine gode venner, vi er alle triste over all uroen som har blitt brakt til livet vårt. Kan dette mørket fjernes? Kan vi alle dele glede igjen og se hverandre i øynene? sier Voight i meldingen. Han fortsetter å hevde at USA er en nasjon som trenger å bringes tilbake til trygghet. 83-åringen anklager Biden for å «rive ned moralen vår, den sanne gaven i de fries land». – Hans egne barn hater ham – Han må stilles for riksrett. Ikke la president Biden rive ned hver tomme som ble ofret av blod, svette og tårer for hans løgner, sier Voight i videoen. Den kontroversielle skuespilleren, som blant annet har vekket oppmerksomhet rundt uttalelser som at «rasisme ble løst for lenge siden»,  gjør seg bemerket ved å omgås like kontroversielle personer. Både valgresultatnekteren Donald Trump og overgrepsanklagede Marilyn Manson er i hans bekjentskapskrets. Utspillet fra den republikanske skuespilleren går ikke upåaktet hen. – Hans egne barn hater ham, kommenterer skuespiller William Baldwin på Twitter – med åpenbart hentydning til den årelange konflikten mellom Voigt og hans egne barn. Meldingen er skrevet som respons til Voights videobeskjed på Twitter. Null kontakt med barna Jon Voight er kjent fra blant andre filmklassikeren «Midnight Cowboy» (1969), som han ble Oscar-nominert for, og HBO-serien «Ray Donovan»s om resulterte i en Golden Globe for beste mannlige hovedrolle. Han fikk en Oscar-pris for beste mannlige hovedrolle i «Coming Home» (1979).  Privat er Voight faren til regissør og skuespiller Angelina Jolie (49) og skuespiller James Haven (49). Begge har et anstrengt forhold til Voight og har i årevis hatt enten minimal eller ingen kontakt med ham. Hun har derimot alltid hyllet sin avdøde mor, Marcheline Bertrand som døde i 2007, bare 56 år gammel. – Moren min giftet seg som 21-åring og var skilt med to små barn da hun var 25. Hun kunne ikke være en kunstner slik hun ønsket, men hun oppdro barna sine med kunst og kreativitet. Selv om det bare var et bursdagsbesøk, fant hun en måte å bruke talentet sitt, uttalte Jolie i et intervju med The Guardian. Faren har hun vært mer tilbakeholden med å snakke om. Etter år uten kontakt ble Jolie på slutten av 1990-tallet gjenforent med ham i en kort periode. Men etter skilsmissen fra Billy Bob Thornton kom de på kant etter at Voight gikk ut i mediene og uttalte at datteren «hadde alvorlige personlige problemer og trengte profesjonell hjelp». Angelinas bror, James Haven, har tidligere uttalt til Marie Claire at faren utsatt ham og moren for psykisk mishandling. – Det er hjerteskjærende at barna ønsker å fremstille meg i et så dårlig lys. Jeg tror det skyldes at moren deres, som forståelig nok ble svært lei meg da jeg gikk fra henne, har programmert dem med sinne, kommenterte Voight i et tilsvar til EOnline. Roste datteren Etter årevis uten kontakt roste imidlertid Jolie faren for å stille opp etter skilsmissen fra Brad Pitt. – Han har vært virkelig god til å forstå at barna trenger bestefaren sin nå, uttalte Jolie til Vanity Fair sommeren 2017. Voight har på sin side uttalt at han er stolt av hvordan datteren har håndtert berømmelsen. – Angelina har måttet forholde seg til berømmelse på en måte jeg aldri trengte, uttalte han til Daily Mail i 2014. RETTELSE: VG skrev først at Jon Voigt vant Oscar for «Midnight Cowboy» (1969). Det stemmer ikke. Han var nominert , men vant ikke den gjeve filmprisen  før han spilte i «Coming Home» (1979). Feilen ble rettet lørdag 2. juli 2022 klokken 20.11.


Søndag kveld styrtet et småfly i den nederlandske byen Rotterdam. Politiet bekrefter at to personer fra Norge er savnet.  Politiadvokat i Vest politidistrikt Cathrine Melau bekrefter til VG at to norske personer er savnet etter er småfly styrtet i Caland-kanalen ved Rotterdam søndag.  Pårørende er varslet.  – Jeg kan bekrefte at det er to norske personer som er savnet, det er en voksen og en ungdomsskoleelev, sier Melau til VG.  Hun kan ikke bekrefte om det er noen relasjon mellom de to.  Ungdomsskoleeleven bor i Bergen og går på skole der.  Skolen holder åpent Etatsdirektør Frode Nilsen for skoler i Bergen bekrefter også overfor VG at det var et barn fra Bergen på flyet som styrtet i Nederland. – Vi har fått melding av politiet om at det er et norsk barn. Skolen er varslet og vi prøver å ivareta dem rundt på en best mulig måte, sier Nilsen til VG. Skolen opplyser at de holder åpent for elever og ansatte etter skoletid tirsdag. – Vi følger opp klassen og en del venner. Skolen er åpen utover for dem som vil være igjen, sier rektor ved den aktuelle ungdomsskolen til VG. VG har vært i kontakt med Utenriksdepartementet som så langt ikke kommenterer saken. Vest politidistrikt skriver i en pressemelding tirsdag ettermiddag at de bistår nederlandsk politi med å varsle og ivareta pårørende etter flyulykken. Det er imidlertid nederlandske myndigheter som har ansvar for all etterforskning, understreker politiet. Nederlandsk politi: – Har håp om å finne dem VG har intervjuet Therese Ariaans, talsperson for Landelijke Eenheid, de nasjonale politimyndighetene i Nederland. Hun forteller over telefon at søket foregår for fullt: – Vi har ikke funnet flyet eller de savnede ennå, bare små biter av flyskroget, sier Ariaans. Hun legger til at det er svært krevende søkeforhold i kanalen. – Vannet er svært dypt og store skip passerer gjennom kanalen. Dette gjør søket vanskelig. I tillegg er strømmen sterk. – Hvordan vurderer dere muligheten for å finne flyet og de savnede? – Det er vanskelig å si. Vi har selvsagt håp om å finne dem. Vi vet at dette er en av de frykteligste situasjoner som det går an å være i for de pårørende. Særlig for de pårørendes skyld gjør vi alt vi kan for å finne de savnede. Det er vanskelige omstendigheter, men vi forsøker så lenge vi kan, understreker Ariaans. Nederlandske politimyndigheter kommer jevnlig til å legge ut oppdateringer om søket på Twitter. Krevende søkeforhold Nederlandsk politi har derfor bedt om tips fra publikum dersom noen har bilder eller video fra flystyrten. – Været var dårlig da ulykken skjedde. Det regnet kraftig. Det var et skip i havnen som oppdaget noen flydeler og varslet oss søndag kveld, sier den nederlandske polititalskvinnen. Flyet var på vei fra Tyskland til Frankrike da det styrtet i Caland-kanalen i Rotterdam søndag kveld, opplyser nødetatene til avisen AD.  Det ble igangsatt en stor leteaksjon etter at det ble gjort funn av redningsvester, klær, vrakrester og olje i vannet i Caland-kanalen i Rotterdam. Det ble også gjort funn av en flyvinge, opplyser en talsperson for havnevesenet til avisen.  Brannvesenet har søkt med en undervannsdrone i kanalen, og dykkere har gjort søk ned til 24 meters dyp. Men den sterke strømmen gjør søket vanskelig, og flykroppen er ennå ikke funnet, skriver AD.  Søndag kveld klokken 23.21 var det fremdeles ikke gjort funn av de to personene om bord på flyet, opplyste nødetatene på Twitter.  – Vi antar at det er snakk om en dødsulykke, skriver de.  Norskeid fly VGs undersøkelser viser at det er snakk om et fly som er registrert i Spania, men har norsk eier. Flyplassen i Rotterdam opplyser til avisen at registreringsnummeret ikke er kjent for flyplassen eller flyklubbene som er aktive der.  Småflyet forlot ifølge NRK Bergen lufthavn Flesland søndag morgen. Flyet ble der rett fotografert rett før avgang, mens det fremdeles sto parkert.

Småflystyrt i Nederland:  To fra Norge savnet


Statsminister Jonas Gahr Støre og helseminister Ingvild Kjerkol varsler store endringer i fastlegeordningen og friske penger allerede i statsbudsjettet. – Det holder ikke å flikke på fastlegeordningen, den må gjennomtenkes grundig. Vi skal bygge den på nytt, er beskjeden fra statsminister Jonas Gahr Støre og helseminister Ingvild Kjerkol når de møter VG. Eksperter, fastleger og politikere har lenge fryktet at hele ordningen skal bukke under av mangel på leger. Mange kommuner sliter med å ansette nye, fordi arbeidsmengden er for stor. I juni skrev VG om hvordan et nytt kommunalt legekontor skulle løse krisen i Bergen. I stedet ble det full kollaps: Enkelte dager var det ingen leger til stede og pasientene dro på legevakten. – Situasjonen har gått fra en bekymring til reelle utfordringer, sier Kjerkol og viser blant annet til fulle akuttmottak i sommer. For å sikre at fastlegeordningen er «grunnmuren» i helsetjenesten trengs det mange nye leger til å fylle stillinger rundt i Norge. – 175.000 nordmenn er uten fastlege og mange står på liste hos en fastlege som er i 60-årene. Dette kommer til å forverre seg og det er grunnen til at vi nå setter ned et utvalg som skal jobbe raskt, sier Kjerkol. – Fastlegeordningen er blitt neglisjert de siste årene. Vi har sett faretegnene, med både en rekrutteringskrise og en avgangskrise. Mange unge leger er positive til allmennlegeyrket, men de ønsker en levelig arbeidstid, sier Støre. Kjerkol har selv møtt fastleger som sier de vurderer å slutte i jobben. Hun ber dem «holde ut» litt til. Regjeringen nye ekspertutvalg skal levere sin foreløpige rapport i desember. Utvalget skal jobbe med tanke på tiltak i 2024-budsjettet og framover. Utvalget skal blant annet finne måter å: – I dette arbeidet har vi tett og god dialog med blant andre KS og Legeforeningen  Trepartssamarbeidet vil holdes godt orientert og ha mulighet til å drøfte utvalgets to leveranser, sier Kjerkol. Utvalget ledes av Kjetil Telle, fagdirektør for helsetjenestesteforskning ved Folkehelseinstituttet (FHI). Frykter privatisering – Fastlegeordningen står for mellom 80 og 90 prosent av all pasientbehandling og er portåpneren til spesialisthelsetjenesten og sykehusene, sier Støre. – Hvis vi ikke tar grundig tak dette nå og er villige til å se på hvilke oppgaver fastlegene får og måten det finansieres på, så er det å sette hurtigfart på privatisering av helsetilbudet, sier Støre. Han trekker frem private helseforsikringer og mobil-leger som eksempler på løsninger folk velger seg når fastlegekøene er for lange. – Da får vi økte forskjeller i Helse-Norge og dårlig bruk av ressursene. Kan få økte inntekter Fastlegenes inntekter består av et tilskudd per pasient de har på listen og takster for enkeltoppgaver de utfører. Takstene består av refusjoner fra folketrygden og egenandeler. – Utvalget skal vurdere om finansieringen er innrettet riktig for å kompensere byrden og arbeidsmengden. De skal blant annet vurdere om den faste delen av finansieringen skal økes, sier Støre. Inntektene til fastlegene består av et beløp per person på listen, takster for behandling og egenandeler. – Egenandeler fra pasientene skal ikke utvalget se på. Vi ønsker at de skal være så lave som mulig, understreker Kjerkol. Normalt er fastleger selvstendig næringsdrivende. – Den klare tilbakemeldingen fra unge leger er at de ønsker andre arbeidsformer, som fast ansettelse, sier Kjerkol. Også Solberg-regjeringen forsøkte å løse fastlegekrisen. Handlingsplanen fra 2020 skulle sikre en satsing på 1,6 milliarder kroner til allmennhelsetjenesten innen 2024. – Handlingsplanen som har virket i to og et halvt år har ikke gitt ønsket effekt. Til tross for en økning i antall fastleger de siste årene, gjør befolkningsveksten og kortere listelengde hos nye fastleger at den totale kapasiteten går ned, sier Kjerkol

Fastlegekrisen:  Varsler store endringer


En ni måneder gammel baby smiler akkurat som skuespiller Woody Harrelson. Nå har Cora fått et dikt fra Hollywood-stjernen. «Ok men hvordan ser datteren vår ut som Woody Harrelson», spurte Danielle Grier Mulvenna på Twitter. Hun la ved bilde av datteren Cora (ni måneder) og skuespiller Woody Harrelson (61), kjent fra blant annet «Natural Born Killers», «No Country for Old Men», «Zoombieland» og «The Hunger Games»-filmene. Harrelson fikk sitt gjennombrudd i TV-serien «Cheers» på 1980-tallet. I 2014 spilte han politimannen Marty Hart i den kritikerroste serien «True Detective». Ni måneder gamle Cora har ikke rukket å opparbeide seg en like lang liste skuespillerjobber og kan hittil ikke skryte av hverken priser eller nominasjoner – men hun har smilet på plass:  Skrev dikt til baby Sammenligningen slo tydeligvis an hos Harrelson, som la ut et skjermbilde av Mulvennas tweet på Instagram, sammen med en ode til Cora:  You're an adorable child
Flattered to be compared
You have a wonderful smile
I just wish I had your hair I diktet innrømmer den skallede 61-åringen at han gjerne skulle hatt babyens hår.  På Instagram har Mulvenna kommentert at hun ikke kan vente med å vise Cora dette når hun blir eldre, og at Harrelson har fått en ny fan for livet. Leiemorderfar Harrelsons egen familiebakgrunn er av den uvanlige sorten. Han var 12 år da han skjønte at hans lenge savnede far var en beryktet leiemorder. Charles Harrelson var 69 år gammel da han døde i fengsel i 2007. Der sonet han en livstidsdom for å ha drept en dommer i Texas i 1979 – et drap som skal ha vært bestilt av den lokale mafiaen i delstaten.  I et The Guardian-intervju i 2012 åpnet Woody Harrelson seg om farens yrkesvalg. – Jeg var 11 eller 12 år gammel da jeg hørte navnet hans bli nevnt på bilradioen, sa Harrelson da. – Det ble snakket om Charles V. Harrelson og drapsrettssaken hans. Der sitter jeg og tenker «det kan ikke være en annen Charles V. Harrelson». Det er faren min de snakker om! Det var sprøtt å innse, fortsatte han.


Først blir det
et voldsomt
bombardement. Så ruller
bakkestyrker
inn i Kyiv. Hvordan svarer
ukrainske soldater?   Det går mot en brutal og voldsom fase i den russiske invasjonen av Ukraina: Slaget om hovedstaden. Hva slags motstand venter den russiske krigsmaskinen?  Hva blir de mest utsatte målene?  Hvilken rolle vil sivile med geriljataktikk kunne utgjøre?  Og hvor farlige er russiske sabotører, som har tatt seg inn bak fiendens linjer? Onsdag kveld meldes det om en kraftig eksplosjon nær jernbanestasjonen i Kyiv. VG har bedt to eksperter fra Krigsskolen vurdere de ulike scenarioene for kampene om byen. – Det bygges opp mot et voldsomt angrep, med et massivt bombardement, fulgt av store bakkestyrker, forklarer oberstløytnant Palle Ydstebø, leder for seksjon for landmakt ved Krigsskolen: – Tenk Berlin 1945. En enorm kolonne med russiske tropper rykker stadig nærmere den ukrainske hovedstaden: – Med seg har de forsyninger med drivstoff, ammunisjon og store mengder mekanisert infanteri. De flytter frem stridsvogner, selvdrevet artilleri og pansrede kjøretøy, sier Ydstebø. Kyiv er den strategisk viktigste byen for den russiske militærmaskinen.  Å ta byen blir den så langt største og mest kompliserte militæroperasjonen. Slik sto kolonnen tirsdag klokken 12 norsk tid: – Første steg er å omringe og isolere Kyiv fra tre sider: Fra øst, der de har gått inn fra Russland. Fra vest, der de har gått inn fra Hviterussland. Og fra sør, der de har angrepet ved Svartehavsbyen Odessa, sier Ydstebø. – Russland må kutte av det ukrainske forsvarets mulighet til å få inn reservestyrker og flytte om på personell og ressurser. Hovedveiene inn til byen:  Kyiv er knutepunkt for hele Ukraina, og fartsårene mellom øst/vest og nord/sør i landet går gjennom hovedstaden. Både for å innta byen, og for å kutte den av, må russerne ta kontroll over de viktigste veiene. Broer:  Elven Dnipr, som deler Ukraina, renner midt gjennom hovedstaden. Broene over elven er svært viktige. Det kan være russerne velger å ødelegge broene, for å hindre ukrainske styrker i å bruke dem. Så kan de selv bruke flyttbare pongtong-broer.  Viktige bygninger:  Regjeringsbygninger, parlamentet, forsvarsdepartementet og rådhuset regnes alle som viktige mål, dersom man skal ta kontroll over byen. Men bygningene er bare viktige dersom ukrainerne faktisk opprettholder dem som hovedkvarter. Kommunikasjonssentraler:  TV-stasjoner og etterretningssentre vil trolig tas fullstendig ut med missiler og raketter.  Russland ba tirsdag ettermiddag innbyggere i Kyiv som bor nær disse evakuere.  Kort tid etter sto TV-tårnet i brann og sendinger gikk i svart. De neste dagenes utvikling vil avhengige av hvor hardt det ukrainske forsvaret velger å slåss, påpeker Ydstebø. – Det kan være at den ukrainske regjeringen velger å trekke seg ut av hovedstaden, og erklære Kyiv for en «åpen by», og la russerne rulle inn.  Blir det gatekamper, kan det ende i massiv ødeleggelse. – Hvis Ukraina fortsetter å slåss, må Russland gå konsentrisk til verks: Inn i Kyiv i stadig smalere sirkler, sier Ydstebø. – Da vil det bli en enormt ødeleggende bykrig. Da må Russland skyte seg frem kvartal, for kvartal. Skal Kyiv tas på den måten, frykter han at millionbyen først vil bli angrepet med et massivt bombardement med artilleriild skutt inn fra bakken og med bomber sluppet fra krigsfly. – Russland vil prøve å rydde forsvaret av veien, for å eksponere egne styrker i minst mulig grad når angrepet på bakkeplan settes i gang for fullt, tror Ydstebø. Til nå har russerne møtt mer motstand fra Ukraina enn de hadde tenkt. Ut fra russisk doktrine vil de nå endre taktikk til en mye mer metodisk forberedt fremgangsmåte

Slaget om Kyiv:  Ekspert: - Tenk Berlin 1945


En tredje verdenskrig vil bli utkjempet med atomvåpen og være ødeleggende, mener den russiske utenriksministeren Sergej Lavrov - som svar på president Joe Bidens uttalelse om at alternativet til sanksjoner er den tredje verdenskrig. Den lengesittende utenriksministeren har gitt et intervju til tv-kanalen Al-Jazeera, ifølge Tass. Uttalelsen dekkes bredt i russiske media, blant annet i regjeringsorganet Rossiskaja Gazeta, Kremls propaganda-site Sputnik, i de store nyhetsbyråene og store aviser som Kommersant. – Tredje verdenskrig blir en ødeleggende atomkrig, sier Lavrov. Lavrov peker på USAs president Joe Biden og at han har sagt at alternativet til sanksjoner mot Russland ville være en tredje verdenskrig. – President Biden er en erfaren person og har tidligere uttalt at det eneste alternativet til krig er sanksjoner, sier Lavrov i intervjuet, gjengitt av Kommersant. Bidens uttalelse kom i et intervju med bloggeren Brian Tyler Cohen, som ble publisert på Youtube lørdag. – Du har to muligheter, å starte en tredje verdenskrig, å fysisk gå til krig mot Russland. Eller to, å sørge for at det landet som handler så på tvers av internasjonal lov ender med å betale prisen for å ha gjort det, sa Biden. Avviser Krim-forhandling Lavrov kommenterer også forhandlingene med Ukraina, og avviser at det annekterte Krim er aktuelt å forhandle om. – Krim er en del av Russland og er ikke noe å diskutere, sier Lavrov. – Russland har mange venner, det er umulig å isolere oss, sier han også i intervjuet. Han kommer ikke inn på hvilke land han tenker på. Utenriksministeren uttrykker at sanksjoner var ventet, men at utestengningen av idrettsutøvere og mediefolk kommer overraskende på ham. En rekke internasjonale sportsorganisasjoner har valgt å utestenge både Russland og Hviterussland. President Vladimir Putins talsmann, Dmitrij Peskov, bekrefter onsdag at presidenten mottar informasjon om russiske tap i krigen. Men han vil ikke kommentere tall.

Lavrov svarer Biden:  - Tredje verdenskrig blir en ødeleggende atomkrig


En av deltagerne på det røde laget velger å forlate konkurransen frivillig i lørdagens episode. Ikke les videre om du ikke vil vite hva som skjer. Det er Daniel Franck (47) som må legge inn årene.  – Null stress, sier han nå, men det satt langt inne der og da. – Nakken har slått seg helt vrang, og jeg bare orker ikke å være «the village clown», liksom, som skal gå og syte og klage over nakken, sier Franck til kaptein John Hammersmark i episoden. Rekrutt 15 fikk nemlig mange smeller i nakken under den strabasiøse utfordringen med tømmerstokken gjennom edderkoppnettet. Det gjorde at han strevde ekstra med de neste øvelsene, deriblant en dykkeoppgave. Franck skriver i en tekstmelding til VG at han kjenner kroppen såpass godt at han visste plagene ville sitte i noen dager. Etter å ha måttet gi opp dykkingen midtveis i forsøket, satte Franck alt inn på å klare neste oppgave, som var løping i et sandtak.  47-åringen gjennomførte, men så sa det altså stopp. Francks nakke har fått kjørt seg før. I 2018 pådro han seg nakkebrudd i en snøbrettulykke, og han forklarer til VG at den gamle skaden må ta mye av skylden for at TV-innspillingen endte som den gjorde. – Det hadde definitivt med nakkeskaden min å gjøre, ja. Nerve-gangen på venstre side er trangere i dag, og det fører til at muskulaturen stivner totalt og sprer seg videre nedover ryggen ved overanstrengelse, forklarer Franck – Da var det håpløst å fortsette. Dette er en type smerte som er vanskelig å beskrive. Den tidligere snøbrettutøveren, som kan skilte med seks VM- og EM-medaljer, 16 World Cup-seire, 47 internasjonale pallplasseringer og tre kongepokaler, forklarer til kapteinen at han må gi opp.  Når kapteinen spør hva som må til for at Francks nakke skal bli god nok til at han kan være med videre, anslår Franck at han nok vil måtte ligge rett ut i to dager uten å gjøre noe. Både kaptein og rekrutt innser at det er umulig i konkurransen. Franck legger ikke skyld på hverken produksjonen eller krevende oppgaver. – Jeg klandrer ingen. Folk stryker jo med av å sitte på do og trøkke, så at jeg stivnet fullstendig i nakke og rygg, er lite dramatisk. Dermed er Franck den aller første i årets sesong til å forlate Setnesmoen, noe han der og da innrømmer er surt.  – Det er jo litt sånn stang ut. Jeg vil jo at folk skal se hva som virkelig bor i meg, sier han i episoden – tydelig skuffet. Nå, flere måneder senere, tar han nederlaget med et smil. – At jeg skulle dra hjem først, er jo litt komisk, men det tenker jeg svært lite på. Avgjørelsen var riktig. Hadde jeg fått fire dagers hvile med en pose Voltaren å knaske på, så kunne jeg ha fortsatt. Men i en realityserie går jo ikke det, sier han og legger spøkefullt til: – Jeg husker nesten ikke at jeg var med, så takk for påminnelsen. I første episode forklarte Franck at han gjennom hele oppveksten har hatt et anstrengt forhold til det autoritære.  Likevel var det strenge militærregimet ikke spesielt ille å forholde seg til. – Å bli herset med på TV er mest skuespill, så akkurat den delen tok jeg med humor. Å bli herset med i det virkelige livet, er derimot noe helt annet. Der kommer folk til kort, mener han. 12 år er gått siden Franck i 2010 danket ut alle de andre deltagerne i «Mesternes mester». Året etter la han idrettskarrieren på hylla.  Han er vant med skader. I 2013 pådro han seg kraniebrudd,  blødninger i hodet og to brudd i ryggen etter et fall på hytta.  Også resten av kroppen har fått smeller opp gjennom årene. I 2011 måtte Franck trekke seg fra TV3s «Landskampen» på grunn av kneskade. I 2006 var det OL som røk på grunn av ødelagt korsbånd. Bare for å nevne noe. Men noen ulykkesfugl vil han ikke ha på seg at han er


Det har virket enklere å skape fred i verden enn i Arbeiderpartiet. Paradoksalt nok kan Hadia Tajiks avgang bidra til at det skadeskutte partiet om ikke finner roen, så i det minste får mer normale konflikter og maktkamp. Fallet til Aps to nestledere Trond Giske og Hadia Tajik har lite og ingenting med hverandre å gjøre. Man skal se spøkelser på høylys dag for å gjøre Giskes gamle støttespillere medansvarlig for Tajiks 15 år gamle pendlerbolig og skattegrep. Sakene er ulike, men Tajik faller like mye for sine egne feiltrinn som det Giske i sin tid gjorde. Likevel virvles dette sammen. Det har vært litt sånn at «si meg hvilken side du sto på i Giske-saken, og jeg skal fortelle deg hva du mener om Hadia Tajik». I Arbeiderpartiet har dette vært en så definerende konflikt at det har preget alt og alle. Mistenksomheten har ligget tjukt utenpå. Spøkelser har man sett overalt, både der de finnes og ikke finnes. Man har tiltrodd hverandre de usleste motiver, basert på for eksempel dialekt og hvem man er venner med.  Det sier litt at noen i fullt alvor har laget Facebook-grupper som «Giske-supporterne» og «Støttegruppe for Trond Giske».  Men innholdet i konflikten har en tendens til å overdrives. Når Tajik ikke har vært spesielt populær i Trøndelag, handler det om mer enn hennes rolle i Giske-striden. Både politikk og personlig kjemi spiller inn. Hun er også en politikertype som ikke har den store appellen i Trøndelag. På samme måte som en politiker som Aps nestleder Bjørnar Skjæran går mer hjem i Nord-Norge og i distriktene enn i Asker og Bærum.  Derimot trenger man ikke særlig velutviklet fantasi for å seg for seg at noen av Giskes støttespillere fryder seg over at Tajik har havnet i denne situasjon. Det er bare å ta en titt i de nevnte støttegruppene. Mange ble provosert av hennes rolle i saken. Særlig har det legendariske utsagnet «jeg reagerer som menneske, nestleder og jurist», festet seg. De siste ukene har innboksen rent over av folk som reagerer på Tajiks leilighetsdisposisjoner nettopp «som jurist». For mange har det virket komplett uforståelig at hun skal slippe unna med det som ser ut som skatteunndragelse.  Sannsynligvis er det alvoret i de sakene som til slutt ble avgjørende for at Tajik valgte å trekke seg. Samtidig har håndteringen vært mildt sagt oppsiktsvekkende. Hun kan ha sine grunner vi ikke vet, men alt i alt har håndteringen bidratt til å bryte ned hennes troverdighet. Det er flere måter å forstå Jonas Gahr Støres rolle på. Mange reagerte på at han så tydelig uttrykte tillit til Tajik som nestleder. Forrige uke var det heller ikke populært i partiet å kritisere Tajik offentlig. Noen spurte seg hvor naiv Støre var som holdt hånden over henne. Man kan også se det sånn at Støre har gitt Tajik tid og rom. Det etterlatte inntrykket er at hun selv valgte å trekke seg. Kanskje hadde hun til syvende og sist ikke noe valg, men det var ikke Støre som i offentligheten avskjediget henne. Det kan også ha beroliget Tajiks støttespillere. De vil helt sikkert slikke sine sår, men kan vanskelig klandre Støre for at det gikk som det gikk.  Det er for øvrig mye av den samme kritikken Støre ble utsatt for før Giske trakk seg som nestleder etter metoo-sakene. Noen mente Støre dro det alt for langt ut i tid og ikke satte ned foten i tide. Også da ble han omtalt som naiv og godtroende. Andre mente Giske ikke fikk tilstrekkelig tid til å fremføre sin versjon av saken.  Begge sider var sånn passe misfornøyd med sjefens håndtering.  Hvor absurd og bakvendt det er, kan Tajiks avgang bidra til en slags balanse. Begge nestlederne, som står som symboler for hver sin ytterfløy i den betente striden, er borte. Selv om det er tragisk for partiet å miste nok en dyktig politiker i toppen, kan det i beste fall gi en ny start.  Det blir neppe ro og harmoni i Arbeiderpartiet i fortsettelsen heller


En lastebilsjåfør er fraktet til sykehus med klemskader etter at en lastebil delvis hang utfor et stup i Porsgrunn.  En lastebil skal ha veltet inne på et anleggsområde ved Langangen i Porsgrunn. Fronten på lastebilen hang delvis i fritt fall utfor et stup. Politiet fikk melding om hendelsen like før klokken 19 mandag.  Sjåføren er ved bevissthet, og blir sett til av ambulansepersonell. Det er foreløpig uklart hva som har skjedd, sa politiet tidligere.  – Politiet jobber med å få oversikt over hendelsesforløpet, men det ser ut til at det kun var lastebilsjåføren involvert, sa operasjonsleder Erik Ullhaug Olsen til VG. Det ble utført førstehjelp på sjåføren, som er en mann i 70-årene. – Nå jobbes det med føreren. Han skal ha fått klemskader, men det er ukjent hvordan de har oppstått, sa Olsen. Luftambulanse var på vei til ulykkesstedet, men måtte avbryte på grunn av værforhold, skriver politiet på Twitter. Sjåføren ble i stedet fraktet til akuttmottaket på Skien sykehus med ambulanse. Skadeomfanget er foreløpig ukjent.  Politiet sa klokken 20.10 at det var kranbil på stedet for å sikre lastebilen sammen med flere tunge brannbiler.  Klokken 22.23 skriver politiet på Twitter at lastebilen er berget og vil bli undersøkt nærmere.  E18 ble stengt i forbindelse med ulykken, men er nå åpen igjen. Det ble meldt om lange køer på stedet, ifølge TA.  Politiet sier til avisen at de anser dette som en arbeidsulykke og vi vil varsle arbeidstilsynet. Senior kommunikasjonsrådgiver i Nye veier, Imi Vegge, bekrefter at en hendelse har funnet sted, men kan foreløpig ikke kommentere saken ytterligere.  Klokken 21:36 skriver Vegge i en sms til VG at de «bistår politi og nødetatene på stedet».  Nye veier er byggherre for utbyggingen av ny E18 Rugtvedt-Langangen.  Saken oppdateres.

Sjåfør skadet:  Lastebil hang utfor stup


Halvveis ut i Karpes Spektrum-kroning som nasjonalskatt er det  på tide å stille spørsmålet: Hva nå? 22 år etter at Karpe debuterte på Ungdommens Kulturmønstring , 12 år etter at «Aldri solgt en løgn» ble det første hiphopalbumet til å toppe VG-lista og fire år etter at de droppet Diem fra navnet er Karpe utvilsomt det mest vellykkede populærmusikalske tiltaket i nyere norsk historie. Et prosjekt som er mye større enn musikk. Spesielt de siste årene har Chirag Rashmikant Patel og Magdi Omar Ytreeide Abdelmaguid hatt et arbeidsfokus som sett fra utsiden er imponerende.  Samt en gjennomføringsevne som definitivt er helt unik. Etter at halvparten av de ti Spektrum-konsertene er bejublet er det sånn sett på tide å lure på hva de skal gjøre etterpå. Hvordan duoen skal «toppe» dette. Blir det 10x Telenor Arena (ca. 230.000 billetter). 10x Voldsløkka (ca. 600.000 billetter)? Eller skal de bare gjøre som Håkan Hellstrøm?  Ved jevne mellomrom selger den svenske nasjonalskatten ut Ullevi stadion i hjembyen Gøteborg. 48-åringen er for øyeblikket i gang med å markere sitt 22års-jubileum som soloartist (utsatt i to år) for til sammen ca. 300.000 fans. I et norsk perspektiv kan Karpe komme tilbake til Oslo Spektrum jevnlig med flere og flere konserter. 50… 100… 10 år i Spektrum? Svaret er nok som med alt annet i regi av Apen & Kjeften: Det blir noe helt annet enn vi hadde tenkt oss. Livemusikkbransjen, som etter mange år med pandemisk motstand er oppe og går igjen, virker ute av stand til å gjøre særlig mye annet enn akkurat det samme som før. Med akkurat de samme bandene som før. Karpes begeistrende fortrinn er at de viser publikum både noe nytt og noe uventet. Samtidig.  Om man skal sammenligne med noen, må det være Kaizers Orchestra sin seiersmarsj av avslutningskonserter i 2013. Men Karpe sitt univers er mer generasjons-, språk og identitetsoverskridende. Enkelte observasjoner kan tyde på at de kanskje ikke lenger har like godt grep på de yngste delene av publikum. At for eksempel Ballinciaga, Beathoven og Undergrunn er for den oppvoksende generasjonen. Det er ikke viktig. Karpe har blitt allemannseie. Noe man skal få med seg.  Ikke nødvendigvis fordi man er hundre prosent opplest på hele bandets katalog og historie og kan hele teksten på «Jetpack». Men fordi de har blitt en nasjonalskatt. Som 17. mai-toget, Ivar Aasen, Maskorama og havregrøt. Da trenger man ikke gå opp i format. Kanskje det neste opplegget til Karpe kan være å spille på bittesmå steder med bittesmå scener. På toppen av Jotunheimen. Å ikke spille flere konserter i det hele tatt. Eller bare toppe alt med å gjennomføre Omar Sheriff-konserten på DY Patil Stadium i Mumbai.


Russland krevde at Ukraina skulle overgi havnebyen Mariupol innen mandag morgen, slik ble det ikke. EUs utenrikssjef Josep Borrell sier at Russlands angrep på byen er en enorm krigsforbrytelse, melder AFP. – Åtte sider med tilbakevisning av historien og annet tull, sier Ukrainas visestatsminister, og minister for arbeid og handel, Irina Vereshchuk til den ukrainske avisen Pravda natt til mandag. Hun viser til at Russlands forsvarsdepartement skal ha sendt et offisielt brev til Ukraina, der det stilles et ultimatum om at de ukrainske soldatene legger ned våpnene og forlate Mariupol, før de kunne tilby evakuering av sivile. Det russiske nyhetsbyrået RIA meldte søndag at Russland krevde at Ukraina overga havnebyen innen klokken 04.00 natt til mandag. – Det er ikke snakk om noen overgivelse eller våpennedlegging. Vi har allerede informert den russiske siden om dette, sier Vereshchuk. Mandag sier EUs utenrikssjef Josep Borrell at Russlands angrep på Mariupol er en «enorm krigsforbrytelse», ifølge AFP.  Lederen for den russiskstøttede utbryterregionene Donetsk i Øst-Ukraina sier mandag formiddag at det vil ta mer enn en uke for Russland å ta kontroll over den beleirede havnebyen Mariupol, langs Azovhavet. Det melder Reuters som siterer det russiske nyhetsbyrået Interfax. – Jeg er ikke så optimistisk for at to eller tre dager, eller til og med en uke, vil avslutte problemet. Dessverre ikke – byen er stor, sier separatistleder Denis Pusjilin. De ber ukrainske «nasjonalister» om å legge ned våpnene, og sier de i så fall vil tilby trygg ferdsel ut av byen på mandag – både mot øst og vest. Forsvarsdepartementet sier at det er en humanitær katastrofe i byen, og skylder på de samme angivelig nasjonalistiske ukrainerne.  Det statsregulerte russiske nyhetsbyrået RIA skriver at «myndighetene må ta et valg om å enten «stå sammen med folket sitt», eller med «bandittene». Hvis ikke vil de stå overfor en «militærdomstol». Pravda skriver at brevet også er sendt til FN og den internasjonale Røde Kors-komiteen. – De håpet at internasjonale organisasjoner ville reagere og begynne å legge press på Ukraina. Dette skjedde ikke. Røde Kors og FN forstår at dette er russisk manipulasjon, og at de tar folk som gisler, sier visestatsministeren. Lørdag skal en kunstskole hvor omtrent 400 sivile hadde søkt tilflukt, blitt bombet i Mariupol. Det hevder lokale myndigheter i byen, skriver Reuters. Det er foreløpig ikke meldt om dødsfall etter bombingen, skriver nyhetsbyrået. Byrådet i Mariupol sier at kvinner, barn og eldre var blant personene som hadde søkt tilflukt i skolen. – Vi vet ikke hvor mange som er i live for øyeblikket, sier Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj, skriver New York Times. Bombingen er ikke bekreftet fra russisk hold. Byen Mariupol har i over tre uker vært beleiret av russiske styrker, og utsatt for voldsomme artilleriangrep fra russisk side. Tidligere samme dag hevdet det russiske forsvarsdepartementet at 59.000 personer har blitt evakuert fra Mariupol de siste tre dagene. Ukraina krever at det russiske militæret umiddelbart åpner en korridor for sivile for å kunne ta dem ut av Mariupol til Zaporozhye.  Mandag sendes flere busser til byene for å fortsette evakueringene, skriver New York Times. Visestatsministeren sier at hun skrev til russerne at de burde åpne en korridor for sivile, heller enn å kaste bort tiden på dette brevet. Hun hevder også at de sitter på informasjon om at Russland tvangssender folk, deriblant barnehjemsbarn, i retning Russland.  – Dette er terrorisme, sier hun til avisen.


Det europeiske håndballforbundet (EHF) kutter ut all profilering av den russiske hovedsponsoren Delo i Champions League for kvinner. Avgjørelsen er tatt etter press fra blant annet Norges Håndballforbund. Vipers savner en offentliggjøring fra EHF. Nora Mørk & co. har spilt med Delo-logoen på venstre skulder. Transport- og logistikkgiganten styres av den styrtrike russiske håndballpresidenten Sergej Sjisjkarjov (53). Han er også boss for det meste i Champions League-klubben CSKA Moskva. Sjisjkarjov er nær nabo til det påståtte Vladimir Putin-palasset ved Svartehavet. EHFs kommunikasjonssjef Thomas Schöneich bekrefter avgjørelsen i en E-post til VG: «Det europeiske håndballforbundet og dets markedsføringsselskap, EHF Marketing GmbH har – etter interne vurderinger og en informasjonsprosess med partneren – valgt å spille de resterende kampene til EHF Champions League Woman uten tilstedeværelse av konkurransens tittelpartner, Delo Group». Turneringen heter dermed ikke lenger «Delo EHF Champions League kvinner», men «EHF Champions League kvinner». Den russiske sponsoren fjernes fra draktene, gulvreklame, LED-board, kuber og alt øvrig reklamemateriell i forbindelse med Champions League-avslutningen. Den innledes med playoff for kvartfinale kommende lørdag. – Vi er glad for dette, men vi savner en tydelig utmelding fra EHF, sier Vipers-trener Ole Gustav Gjekstad til VG. Han opplyser at klubben har fått «streng beskjed» om å fjerne alt som profilerer hovedsponsoren. Men EHF har ennå ikke meldt nyheten på sin egen hjemmeside. VG har spurt om bakgrunnen for dette, men har ikke fått svar. – Jeg håper at det også kommer et tydelig politisk statement på dette fra EHF så dette ikke bare blir fjernet i smug, sier Gjekstad. Vipers spiller kvartfinale mot Krim fra Slovenia eller ungarske Ferencvaros i 30. april og 7. mai. Den russiske håndballpresidenten tilhører Vladimir Putins parti Forente Russland og satt i parlamentet fra 1999 til 2011. Han har i tillegg som jurist skrevet mange lovforslag for Dumaen. Sergej Sjisjkarjov har ledet håndballforbundet siden 2015 og fikk etter kvinnelagets OL-gull for seks år siden en æresbevisning av Putin. Han regnes ifølge håndball Planet for håndballsportens rikeste mann. Sjisjkarjov har ledet flere russiske selskaper og startet for snart 30 år siden transport og logistikkselskapet Delo. Ifølge Forbes var den russiske håndballederen i 2020 god for over 600 milliarder kroner. Delo er den eneste sponsoren som har hatt navnet sitt direkte knyttet opp til en av håndballens seks europacuper. Norges Håndballforbund har styrevedtak på at den russiske sponsoren må ut etter Russlands invasjon av Ukraina. – Dette er noe vi synes er veldig fint og noe vi har bedt om. Det er viktig at idretten reagerer sammen og samtidig i forhold til Russland akkurat nå, sier håndballpresident Kåre Geir Lio til VG. Han er nå opptatt av at Delo ikke skal tas inn igjen sponsor. Russerne har sponset turneringen siden 2019 og inngikk sist sommer en ny avtale for denne sesongen. – Vi ønsker at denne avtalen skal avsluttes og ikke pauses. For oss er det viktig at det ikke er noe materielt innhold i avtalen lenger, sier Lio. EHF bekrefter at denne sesongen har vært Delos siste som sponsor for Champions League. – Det er ingen ekstra sesonger, skriver EHFs kommunikasjonssjef i i E-posten til VG. Norges Håndballforbund mener at man ikke kan se bort fra at logistikkselskapet kan bidra til den russiske krigsmaskinen. – Vi vet at Sjisjkarjov er tett på Putin og vi vet at Delo driver med tjenester Putin er avhengig av, har Kåre Geir Lio tidligere sagt til VG. Han har møtt russeren mange ganger i internasjonale sammenhenger.


Putin og hans regime ble drøyere og drøyere uten at Vesten fikk det med seg.   Det er mer enn to måneder nå siden Russand invaderte nabolandet. Kampen om Kyiv er tapt. Slaget står om Donbass.  Det store spørsmålet er hva som skal til for at Putin gir seg. Hva er det han vil?  Den russiske invasjonen av Ukraina handler ikke om hvordan vestmaktene har oppført seg historisk, skriver den svenske forfatteren og forskeren Martin Kragh i sin nye bok  «Det fallna imperiet».  Han mener det heller ikke primært dreier seg kontroll over ressurser eller konflikt om global maktbalanse.  Kragh mener det dreier seg om de russiske elitenes fantasier om et nytt imperium. Om en russisk stormakt hvilende på autoritær grunn.  Og deres besatthet av ukrainske «nazister» som de påstår truer russisk språk og kultur.  – Løgnen og propagandaen er blitt Kremls virkelighet, skriver forfatteren. I boken gir han en aktuell, fortettet og kunnskapsrik russlandhistorie som kaster lys over hvordan vi kunne ende her - i krig.  Det handler ikke om det russiske folk. Men om Putins fobier og storhetsvanvidd.  Putin hadde ikke fra start en plan om å ta Krim eller gå til konfrontasjon mot Vesten. Det var en rekke veivalg som førte ham dit. Steg han kunne latt være å ta, skriver forfatteren. Og først så det lovende ut.  Da Putin ble president i 2000 sa han at Russland var europeisk. Han ringte for å kondolere USA etter terrorangrepet 9/11.  President George Bush fortalte at han hadde sett Putins sjel da han så ham i øynene. Det første Putin gjorde som president var å overta oligarkenes TV-kanaler med hjelp av «kompromat», påstander om økonomisk snusk.  Så kom propagandapakken.   Fra Tsjetsjenia-krigen dukket bildene opp. Putin ble plasset i et jagerfly og fremstilt som en leder i krig.  – Bildet som skulle formidles var nøye redigert: Putin redder tigere, Putin rir barbrystet på en hest, Putin formaner oligarker og regionale ledere. Putin kjører motorsykkel. Putin holder viktige møter med verdensledere, skriver Kragh.  Samtidig brukte Kreml sikkerhetstrusselen til å stramme til.  Putin avskaffet regionale guvernørvalg. Sperregrensen ble hevet, det ble innført forbud mot valgteknisk samarbeid og lagt restriksjoner på å danne nye partier. Og regimet opprettet småpartier for å stjele opposisjonens velgere.  Snart kom flere signaler.  Det lutfattige landet Moldova fikk for eksempel høre at det var tungmetaller i vinen. De levde av vinsalg til Russland. Problemet var ikke metaller, men at Moldova så for mye mot EU.   «Gift i maten»-trikset har siden blitt brukt mange ganger.  Som i Georgia. Russland påsto først at det var knyttet helserisiko til georgiske viner, mineralvann og jordbruksprodukter. De stengte grensen og truet med å fordoble gassprisen.  Problemet var egentlig roserevolusjon med folkelig opprør mot valfusk og den økte vestvendingen i landet.  Den russiske forsvarsministeren meldte at det kunne bli snakk om militær innsats for å «beskytte» russiske landsmenn.  Og i 2008 gikk georgierne i en felle og angrep separatister i Sør-Ossetia. Russland gikk inn for å «beskytte lokalbefolkningen» fra georgiske angrep. De to landene var i krig.  Da Putin gikk på sin tredje periode i 2012 var ikke Russland lenger en del av Europa.  Putin hadde endret grunnloven for å bli sittende, han var blitt kristen og innførte egne lover mot «homopropaganda», «utenlandske agenter» og strammet til ytringsfriheten. Snart var det Ukraina som ikke fikk selge Russland varer som sjokolade og jordbruksprodukter.  Problemet var ikke egentlig tungmetaller, men at Ukraina vendte seg mot vest.  Demonstrantene samlet seg i Kyiv i 2014. Putins regime kalte dem for nazister og russofober.  Den samme oppskriften gjentok seg da Russland tok Krim, hvor de arrangerte en «folkeavstemning» hvor valget sto mellom Putin og hakekors.  Løgnene ble gjentatt da Russland blåste opp til krig i Øst-Ukraina, hvor de hevdet det var snakk om folkelig protest som førte til en borgerkrig


Da Kjell Magne Bondevik var statsminister, gjennomførte han egenhendig alle bakgrunnssjekkene på mulige statsråder. – Det lå et alvor over det, mener han.  Den tidligere Kristelig folkeparti-lederen var statsminister i to regjeringer, fra 1997–2000 og 2001–2005. En lang rekke statsråder har jobbet under ham. Da de skulle utnevnes, var det Bondevik selv som tok på seg jobben å drive såkalte «vetting» eller bakgrunnssjekk. – Min oppgave var å ringe og formelt spørre om de ville bli statsråd. Da jeg hadde fått et bekreftende svar, hadde jeg en del spørsmål. Et av dem var: Er det noe du har i bagasjen fra tidligere som kan bli et problem for deg som statsråd?  Det forteller Bondevik til VG, da vi tar kontakt for å høre hvordan bakgrunnssjekkene ble foretatt i tidligere regjeringer. I kjølvannet av at forsvarsminister Odd Roger Enoksen (67) trakk seg lørdag, etter at VG publiserte en sak der det kom frem at han hadde en seksuell relasjon med en svært ung kvinne da han var statsråd i den forrige rødgrønne regjeringen, har det oppstått en diskusjon rundt nettopp vettingprosessen.  Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) har uttalt at Enoksen ikke ville ha blitt statsråd dersom han hadde opplyst om forholdet. Les kommentaren: «Noe har sviktet» Spørsmål fra toppen Bondevik sier at hans bakgrunnssamtaler den gang fungerte bra, og at det ikke dukket opp noen kritikkverdige personlige eller økonomiske forhold i hans regjeringer som førte til at kandidaten ikke ble utnevnt, eller at en statsråd måtte gå. – Når vedkommende blir spurt «har du noe i bagasjen?» så må man basere seg på at vedkommende svarer ærlig. De vil også ha interesse av det, for hvis ikke kan det dukke opp før eller senere og bli et problem, mener Bondevik. – Er det et poeng at det er statsministeren som spør, og ikke en statssekretær eller stabssjef? – Ja. Vi fant i alle fall det riktig, fordi da kommer spørsmålet helt fra toppen. Og det er statsministeren som skal jobbe i det daglige sammen med sine statsråder. Det la et alvor over det. I dagens regjering er det stabssjef ved Statsministerens kontor (SMK) som foretar bakgrunnssamtalen.  Les også: Sigbjørn Aanes om Enoksen-håndteringen: – Preget av naivitet Ble spurt ut av Willoch og Syse Bondevik var selv statsråd to ganger før han ble statsminister, som kirke- og undervisningsminister under Kåre Willoch, og som utenriksminister under Jan Peder Syse.  – Jeg fikk tilsvarende spørsmål fra dem, og da jeg fikk det, følte jeg at det var veldig alvorlig, og at jeg måtte være ærlig.  – Og hva svarte du? – Jeg svarte at jeg trodde ikke at det var noe i min bagasje. Mener det bør være basert på tillit Støre har varslet at regjeringen skal se nærmere på hvordan vettingprosessen foregår, og at det vil komme justeringer.  Bondevik har tro på at bakgrunnssjekken skal fortsette å være tillitsbasert, slik den var i hans regjeringer. – Det baserte seg mye på tillit, og slik tror jeg det må være. Man kan ikke drive med gransking utover det. Bondevik forteller at han selv ikke gikk så mye i detalj da han stilte spørsmålet om bagasje. Det var opp til vedkommende å si om det var noe, og i tilfelle hva, slik at de sammen kunne vurdere om det var til hinder for at personen ble utnevnt. – Men det er klart, når kandidaten sier «nei, jeg tror ikke det er noe med meg som vil skape et problem», er det ikke så lett for en statsminister å gå videre og dermed mistenke kandidaten for at det ligger noe her. Det kan ødelegge tillitsforholdet dem imellom. – Kan det være en idé å formalisere og sette i system denne bakgrunnssjekkingen? – Jeg synes at det er formalisert nok. Statsministerkandidaten ringte rundt og spurte. Jeg synes det er betryggende. Jeg tror et spørreskjema eller lignende vil føles unaturlig. Poenget er at den som er aktuell som statsråd bør selv si ifra

Dette er spørsmålet Bondevik stilte alle sine statsråder


Det dukker opp spekulasjoner om presidentens helse etter at Vladimir Putin (69) holdt intenst tak i det lille bordet da han torsdag hadde møte med forsvarsminister Sergej Sjojgu (66). Den britiske avisen Telegraph skriver at «video av Vladimir Putin som griper bordet vekker bekymring for svekket helse», og amerikanske Newsweek følger opp med «Det stilles spørsmål ved Putins helse etter video der han griper bordet». Den svenske økonomiprofessoren Anders Åslund, som tidligere har vært rådgiver til makthaverne både i Russland og Ukraina, skriver på Twitter: – Putins møte med Sjojgu i dag viser at begge er deprimerte og tilsynelatende har dårlig helse. Professoren gjentar ryktene om at forsvarsministeren skal ha hatt hjerteinfarkt. Spekulasjonene ble avvist fra Kreml 24. mars, etter at Sjojgu ikke hadde vist seg offentlig på nesten to uker.  Det er imidlertid Putins hånd som griper om bordet og hans helse som har blitt diskutert mest det siste halve døgnet. Kremls egen video fra møtet viser at Putin nesten gjennom samtlige 12 minutter holder én eller to hender i bordet mellom dem. Putin avblåste torsdag planene om å storme stålverket i Mariupol, der et lite antall ukrainske soldater har forskanset seg. Han ga i stedet ordre om å blokkere området slik at «ikke en gang en flue» skulle kunne passere uten å bli oppdaget. Forfatteren og journalisten Timothy Phillips reagerer også på hvordan Putin sitter på møtet med Sjojgu: – Putin så ikke bra ut i det hele tatt i dag. – Putin holder i hjørnet på bordet som om det sto om livet, skriver sjefredaktøren i Mezha.Media, Taras Mishchenko, på Twitter. Illia Ponomarenko, som skriver for Kyiv Independent, mener å se en «drastisk» forandring på Putin siden krigen startet i slutten av februar: Frida Ghitis, som blant annet jobber for CNN og Washington Post, spør også om helsen til Putin i en post på Twitter: Den engelske bloggeren, tidligere politikeren, Louise Mensch, minner på Twitter om at hun for halvannen måned siden skrev en artikkel om at Putin har Parkinsons sykdom. Kilden skal ha vært britisk etterretning. – Jeg skrev at Vladimir Putin har Parkinson’s sykdom og her ser dere at han griper bordet så hans skjelvende hender ikke er synlige - men han kan ikke hindre beinet fra å bevege seg, skriver hun nå. VG har ikke funnet noen russiske media som stiller spørsmål ved Putins helse. Derimot beskriver hans talsmann Dmitrij Peskov at Putin er øverstkommanderende for det de kaller den militære spesialoperasjonen i Ukraina, melder Moskovskij Komsomolets. Også tidligere denne uken er det blitt publisert bilder av den russiske presidenten. Putin møtte Armenias statsminister Nikol Pashinyan tirsdag. På bildene fra dette møtet griper ikke presidenten møblene på samme måte som sammen med Sjojgu.


Det russiske forsvarsdepartementet hevder onsdag at over 1026 ukrainske soldater har overgitt seg i Mariupol. Ukraina hevder derimot at de har gjennomført et vågalt forsvar av byen. Det er det russiske nyhetsbyrået Sputnik som melder om overgivelsene. Påstandene er ikke bekreftet av hverken Ukraina eller noen tredjepart. Talsperson Oleksandr Matuzjanyk i det ukrainske forsvarsdepartementet sier til Reuters at han ikke har informasjon om dette. Samtidig hevder ukrainerne dessuten på sin side at de har klart å styrke forsvart av havnebyen gjennom en vågal spesialoperasjon. Av de 1026 hevder russerne for øvrig at 47 av dem er kvinner – og at 162 av dem er offiserer. Den mye omtalte Azov-brigaden har nå fått hjelp av infanterisoldater fra den 36. marinebrigade, skriver president Zelenskyjs rågiver Oleksij Arestovytsj på Facebook. Han kaller det en kompleks og svært risikabel manøver og har gjennom den klart å slutte seg til Azov-soldatene, som i lang tid har forsvart Mariupol alene. Arestovytsj konkluderer med at Azov-soldatene har fått betydelige forsterkninger, at 36. brigade unngikk nederlag og at forsvaret av byen nå er styrket. – Det er det som skjer når offiserer ikke mister hodet, men opprettholder kommandoen og kontrollen over troppene. La oss ikke tape. Hæren vet hva den gjør, skriver Arestovytsj. Opplysningene er ikke bekreftet fra russisk side. I et følelsesladd innlegg fra det som skulle være nettopp Ukrainas 36. marinebrigade ble det mandag hevdet at de er tomme for ammunisjon og står overfor død eller fangenskap. Ukrainske myndigheter avviser påstandene. Eksperter var også da usikker på om innlegget er ekte. Mariupols viseordfører Sergej Orlov avviste overfor BBC at troppene er i ferd med å gå tom for ammunisjon, og sier de vil kjempe «det siste slaget». Den hardt herjede havnebyen Mariupol ved Azovhavet sør i landet, har siden krigens start vært beleiret av russiske styrker. Den humanitære situasjonen i den strategisk viktige har lenge blitt beskrevet som katastrofal. Mariuopols ordfører Vadym Bojtsjenko hevdet mandag denne uken at flere enn 10.000 sivile har mistet livet i byen. Han mener dødstallet kan passere 20.000. Tidligere i april kom det nye videoer av ødeleggelsene i Mariupol:

Motstridende meldinger:  1000 soldater kan ha overgitt seg


I forrige uke ble det postet en oppfordring til drap på homofile på Facebook-siden til islamisten Arfan Bhatti (44). To dager etter skytingen i Oslo er bildet fjernet. Lørdag skrev VG at Arfan Bhatti og den siktede etter masseskytingen i Oslo, Zaniar Matapour (42), ble stanset i en bil av politiet tidligere i år.  Hendelsen skjedde i forbindelse med en SIAN-demonstrasjon på Stovner i Oslo i april.  Snaue to måneder senere ble profilbildet og forsidebildet på Arfan Bhattis Facebook-profil endret.  Det nye profilbildet viste et forbudt-skilt med et regnbueflagg inni.  Regnbueflagget er et kjent symbol for pride-bevegelsen og toleranse for ulike legninger. Under forbudt-tegnet i bildet på Bhattis profil lå teksten «Be natural».  Oppå selve bildet lå en arabisk skrift, en såkalt hadith. En hadith er en kort fortelling som skal stamme fra profeten Muhammads ord.  VG har fått teksten oversatt og forklart av terrorforsker Thomas Hegghammer fra Forsvarets forskningsinstitutt (FFI):  «Hvis dere finner en som begår Luts folks gjerning, så drep ham som utfører den og den den blir utført på».  «Lut folks gjerning» kan oversettes til ‘seksuell omgang mellom to menn’.  Dermed kan teksten forstås som et budskap om at homofile bør drepes, ifølge Hegghammer.  Lørdag kveld skrev flere norske medier om profilen til Bhatti. Søndag formiddag var profilbildet tatt bort.  John Christian Elden har representert Bhatti i en årrekke. Han svarer følgende på spørsmål om det nå slettede profilbildet:  – Nei, det vet jeg ingenting om. Jeg vet ikke om det er hans Facebook-side og jeg vet ikke hva som ligger på den. VG har fått bekreftet at Facebook-profilen tilhører Bhatti.  44-åringen har lenge vært en kjent skikkelse i den norske offentligheten, blant annet som en av lederne i den omstridte gruppen Profetens Ummah.  Profetens Ummah har åpent støttet ekstremistgruppen Den islamske staten i Syria og Irak (ISIL), også kalt IS, og vervet flere til krigen i Syria. Bhatti er straffedømt flere ganger, blant annet for vold.  VG har forsøkt å komme i kontakt med 44-åringen, som for tiden oppholder seg i utlandet, uten hell.  – At Bhatti poster sine meldinger akkurat nå, har formodentlig å gjøre med at det er Pride-måned, mener terrorforsker Thomas Hegghammer.  Hegghammer har blant annet islamistisk ideologi som sitt forskningsfelt.  – Radikale islamistgrupper ser på homofili som en dødssynd og vil ha et lovsystem hvor folk henrettes for det, sier han.  Han viser til at terrorgruppen IS implementerte et slik lovsystem i den syriske byen Raqqa, blant annet ved å kaste levende mennesker ned fra høye bygninger.  – Ekstreme islamister ser også på vestlige samfunn som moralsk degenererte fordi vi tillater mye av det som islam etter deres tolkning forbyr, slik som alkohol, sex utenfor ekteskapet, og homofil praksis.  – Å fremheve disse tekstene er en måte å signalisere at de er dypt
uenige i at dette får pågå og at de er edle forsvarere av Guds ord.  I tillegg til profilbildet, ble forsidebildet på Bhattis Facebook-profil endret 14. juni i år.  Dette bildet viser et brennende Pride-flagg.  Også her vises en arabisk tekst. Denne stammer fra en sura, ifølge Hegghammer.  Sura er det arabiske uttrykket for «kapittel» i Koranen.  – Teksten stammer fra en historien om Sodoma og Gomorra som vi også kjenner fra bibelen. Dette var to mytiske byer hvor homofili etter sigende var utbredt, sier Hegghammer.  – Gud sendte profeten Lot for å be dem slutte med dette, men de avfeide ham, hvorpå Gud lot byene begraves under stein. Suraen på forsidebildet sier «vi lot (stein-)regn falle over dem; se hvordan vi straffer synderne», ifølge Hegghammer.  I motsetning til profilbildet, ligger dette bildet fremdeles ute på Bhattis Facebook-profil


Artisten og hans manager forteller om storslagne forretningsplaner som inkluderer hoteller og restauranter. Investorer har ifølge manager Myles Shear spyttet inn over 178 millioner i lanseringen av Kygo-selskapets egen kryptovaluta. Kyrre Gørvell-Dahll (30) er nok en gang førstesidestoff i det amerikanske musikkbransjebladet Billboard. I en omfattende sak med Kygo og hans manager Myles Shear (29), forteller de to om store tall og ditto ambisjoner for deres selskap og varemerke Palm Tree Crew. – Jeg ville aldri sittet på rommet mitt og tenkt «en dag skal jeg ha hoteller», men Myles tenker alltid ett steg videre. Han snakker om Palm Tree-restauranter, Palm Tree-hoteller. Han har verdens største planer, sier Kygo til magasinet. Artisten fra Fana i Bergen har vært en gigant innen strømming og på konsertmarkedet siden han slapp sin første offisielle singel i 2014. Kygo tjente over 46 millioner i 2020, som var preget av avlyste konserter og restriksjoner i musikkbransjen. Han stod da oppført med 103 millioner i formue. I 2019 tjente han 77 millioner. I Billboard-artikkelen berettes det at Kygo og managerens holdingselskap, Palm Tree Crew Hold Co., ble startet med 70 millioner kroner i startkapital fra investorer i 2020. Ifølge Billboard forteller manager Shear at de samlet inn 178,6 millioner kroner (20 millioner dollar) til lanseringen av kryptovaluta-fondet PTC Crypto i 2021. Fokus der skal være utvikling av blokkjede-teknologi, et hovedelement i kryptovaluta-virksomhet. Billboard-artikkelen gir videre et innblikk i hvordan en arbeidshelg for Kygo fortoner seg, og beskriver hans tre døgn før de treffer ham. Fredag: Privatfly fra Los Angeles til Las Vegas for å spille på en stor klubb.  Lørdag: Kjapp tur innom Arizona for å spille ved golfturneringen Phoenix Open. Så tilbake til Los Angeles for å spille på en forhåndsfest til Super Bowl, arrangert av Palm Tree Crew i samarbeid med magasinet Sports illustrated. Oppvarmings-DJ var en direktør i Goldman Sachs, en av verdens største investeringsbanker og meglerhus. Prislapp for de beste bordene nær scenen: ca. 300.000 kroner. Søndag: På Super Bowl. Så på etterfest, og en etterfest til. Tilbake på sin «base», luksushotellet Four Seasons, ved tretiden natt til mandag, hvor han 12 timer senere møter magasinet til intervju. I august 2021 lanserte Kygo og Shear Palm Tree-festival i det velstående området Hamptons, som ligger i staten New York og er et populært feriested for folk med både millioner og milliarder på bok. Ifølge Billboard er denne festivalen malen for Shears visjon om hva Palm Tree Crew skal være: Ikke bare luksuriøse omgivelser å trekke Kygo-fans til, men et eget økosystem hvor man kan leve Kygo-livsstilen. – Jeg tenker at dette er en naturlig utvikling fra bare billettsalg. Vi kan stikke innom enhver by, få all fansen til showet og de får muligheten til å nyte alle disse greiene vi har investert i, sier manageren til magasinet. Blant Palm Tree-investeringene Billboard ramser opp som Shear vil ha tilgjengelig ved «knutepunkt for våre fans» er vegetarmat, en gin-basert drink og et brusalternativ angivelig sunnere enn cola. Både Kygo og manageren gjør det klart at de modellerer sitt imperium etter den amerikanske popartisten Jimmy Buffetts bedrifter. 75 år gamle Buffetts selskap Margaritaville Holdings omfatter ifølge Billboard rundt 30 restauranter, butikker, hoteller og kasinoer i USA, Karibia, Mexico og Australia. Buffett sier til Billboard at han ser mye av seg selv og sin virksomhet i Kygo og Shear, og understreker at de har gjort ting i riktig rekkefølge ved å sette musikken først og skape fanbase ut av mange års turnévirksomhet. Kygo påpeker selv begeistret hvordan Buffett har skapt samlingspunkter for fansen sin – og at dette ikke trenger å være på en konsert, men like godt på et av Buffetts hoteller eller i en Margaritaville-bar. – Det er det vi prøver å lage: Noe større enn musikken. Et fellesskap, en bevegelse, sier Kygo til Billboard. Palm Tree-selskapet inkluderer nå en label for plateutgivelser i samarbeid med storselskapet Sony Music, og en managementstall med seks artister som Shear tar seg av. Ifølge Billboard planlegges det nå nye Palm Tree-festivaler à la den ovennevnte i Hamptons, i Aspen, Kroatia og Mexico


Maren Lundby (27) er ikke villig til å slanke seg på en uforsvarlig måte og må med tungt hjerte stå over vinter-OL i Beijing til vinteren. Overfor NRK bekrefter hoppstjernen at hun ikke skal til OL i Kina. Hoppstjernen åpner opp om at hun sliter med vekten, og at hun ikke er villig til å slanke seg på en uforsvarlig måte inn mot mesterskapet. – Det stilles ekstreme krav til ulike ting i skihopping, og vekt er én av dem, sier en svært emosjonell Lundby. Dermed får hun ikke muligheten til å forsvare OL-gullet fra Pyeongchang i 2018. 27-åringen står også over resten av rennene i vinterens sesong. – Det er veldig tungt. Jeg tror det er et bra valg, og jeg gjør det for å ta vare på meg selv, for ikke å ta noen snarveier. Jeg vet at jeg alltid har vært veldig flink til å gjøre ting ordentlig, og det har jeg tenkt til å fortsette med, sier hun til NRK. Lundby sier det er naturlige årsaker til at kroppen hennes har blitt annerledes i det siste. Det er åpenbart et tøft tema å snakke om for hoppstjernen, som sliter med å holde kontroll på stemmen under intervjuet. Tårene kommer også frem, men: – Jeg vil heller ha en lang karriere, sier hun om det tøffe valget. Lundby deltar i høst i «Skal vi danse» på TV 2. Hun forteller at deltakelsen har vært et forsøk på finne svar inn mot OL-sesongen. – Det er tungt for meg å snakke om - fordi jeg elsker skihopping, og jeg legger ned veldig mye jobb for å kunne være i toppen. Samtidig vet jeg hva som kreves for å kjempe om medaljer. Nå er jeg noen kilo for tung til å kunne hevde meg i toppen, sier hun til Oppland Arbeiderblad. – Alle som kjenner Maren, skjønner hvor tungt dette er for henne, sier hoppsjef Clas Brede Bråthen til VG. – Hun har virkelig lagt ned en solid innsats. Dessverre endte det opp som det gjorde. – Kom dette overraskende på deg? – Nei, for vi har vært i tett dialog med Maren siden april rundt dette. Det har vært en lang og krevende prosess der vi etter beste evne har prøvd å finne ut hvordan det henger sammen, sier hoppsjefen. – Sammen med det medisinske apparatet ble Maren enig om at hun måtte være åpen om dette nå. – Er det andre årsaker enn vekten? – Det er sammensatt, men jeg har ikke lyst til å gå inn på det som har med helse å gjøre. Det er konfidensielt og noe hun må snakke om selv. – Ble hun med i «Skal vi danse» fordi dere visste at løpet var kjørt? – Nei, det var faktisk stikk motsatt! Vi trodde at så mye aktivitet som det er i «Skal vi danse» kanskje kunne kanskje hjelpe til at det ble løst eller at prosessen hadde ført til at vi var på annet sted nå. Men dessverre lyktes ikke det. – Var vekten et tema også sist vinter? – Hun ble verdensmester sist vinter! fastslår Clas Brede Bråthen. Til Oppland Arbeiderblad sier imidlertid Lundby at hun kjente på det allerede i fjorårssesongen.  – Kroppen reagerer ikke på trening på samme måte som før. Broren Øyvind Lundby gir søsteren sin fulle støtte:  – Det er en tøff avgjørelse som det står respekt av. Helse er mer viktig en OL-medalje. Jeg heier på Maren uansett, sier han til VG.


(Manchester United-Everton 1–1) Andros Townsend fratok Manchester United to poeng i tittelkampen etter et nydelig Everton-angrep. Deretter feiret 30-åringen som Cristiano Ronaldo (36). – Ha-ha-ha. Vet du hva? Ronaldo er idolet mitt. Jeg vokste opp med å se på ham. Jeg har vært på treningsfeltet og trent på teknikkene hans. Jeg burde gjerne brukt mer tid på å øve på feiringen også, for den var ikke så bra. Men det handlet om respekt for Cristiano. Det var en ære å være på samme bane som ham, forteller Townsend til BT Sport og gliser. Etter poengtapet mot et skadeskutt Everton-mannskap står Ole Gunnar Solskjærs stjernegalleri med bare to seirer på lagets seks siste kamper. I lørdagens kamp sendte Anthony Martial (25) rødtrøyene i ledelsen like før pause, men gjestene fikk med seg et fortjent poeng. – Manchester Uniteds problemer på Old Trafford fortsetter. De har spilt fire kamper her nå, uten å imponere. Når resultatene ikke kommer, blir det stilt spørsmål rundt Solskjærs posisjon, sier TV 2-kommentator Øyvind Alsaker. – Selvfølgelig blir det gjort det, konstaterer ekspertkollega Nils Johan Semb. – For åpne Manchester United har nå sluppet inn mål i syv kamper på rad, alle turneringer inkludert. – Vi håper å være på toppen av tabellen hele tiden. Når vi har tatt ett poeng på de to siste hjemmekampene mot Aston Villa og Everton, forventer du ikke akkurat skryt. Det må vi tåle, sier Solskjær etter kampen ifølge TV 2.  – Vi er uten tvil skuffet over de to siste kampene. Vi har mye å gå på i laget, og vi må være bedre enn dette, sier nordmannen.  – Det er nok et resultat som ikke var overbevisende og nok et resultat som går direkte på United-manageren og hans manglende evne til å sette et lag. United fremstår fortsatt ikke som en troverdig utfordrer til City, Liverpool og Chelsea, hevder Manchester Evening News’ Samuel Luckhurst i en kommentar. Martial skrek av glede Martial scoret sitt første mål for Manchester United på åtte måneder da Ole Gunnar Solskjær (28) ga ham sjansen på bekostning av Ronaldo. Mens den portugisiske superstjernen fikk hvile på benken sammen med en annen profil som Paul Pogba (28), startet Martial på venstre kant.  Franskmannen ble kalt «provoserende» etter innsatsen i ligacuptapet for West Ham for halvannen uke siden, men Solskjær ga ham likevel en ny, sjelden sjanse lørdag ettermiddag. To minutter før pause ga det resultat.  Nydelig ballbehandling av Bruno Fernandes (27) gjorde at portugiseren kunne sette opp Martial for skudd innenfor 16-meteren og han plasserte inn 1–0 over hodet på Everton-keeper Jordan Pickford (27). Jubelbrøl Martial har hatt vanskelig for å vise følelser i United-drakten. Selv i gode perioder er det noe den franske 25-åringen har blitt kritisert for. Men hans første nettkjenning på nøyaktig åtte måneder brakte fram store jubelscener. – Han er tilbake, Anthony Martial. Jubelen stiger mot himmelen. Det er en kjærkommen opptur for Martial, kommenterte Alsaker. Solskjær gjorde totalt fem endringer fra laget som vant 2–1 over spanske Villarreal i Champions League på onsdag. Edinson Cavani var en av de andre spillerne som fikk muligheten fra start, og han var som vanlig bevegelig og energisk i sin opptreden. Ved sidelinjen applauderte Ronaldo for Martials scoring, mens han smilte i samtale med Solskjær. Etter 57 minutter fikk portugiseren også entre gressteppet på Old Trafford. Everton utlignet Ronaldo satte nærmest umiddelbart fart mot Everton-målet, men bortelaget forsvarte seg samtidig bra. Parallelt utgjorde eksplosive Demarai Gray (25), nevnte Townsend og Abdoulaye Doucouré (28) en kontringsfare i motsatt ende. Med 25 minutter igjen å spille starte den nevnte trioen også på en vanvittig overgang. Ballen gikk hurtig fra Gray via Doucouré til Townsend som tok et touch idet han plutselig var alene med David de Gea. Den neste berøringen brukte den tidligere Tottenham-, Newcastle-, og Crystal Palace-kanten til å smelle inn 1–1 for gjestene. – Det er verdensklasse, utbrøt TV 2-ekspert Semb


Ledelsen i Norges Skiforbund har avvist et ferskt kompromissforslag i konflikten med Clas Brede Bråthen (52). Dersom ikke hoppsjefen aksepterer forbundets «motbud», risikerer han en oppsigelsessak allerede nå. Det bekrefter Skiforbundets advokat, Nina G. Sandnes, til VG. Konfrontert med dette, svarer Clas Brede Bråthens advokat, Marit Håvemoen: – Det er litt vanskelig å gå inn åpne og konstruktive forhandlinger med NSF om de varsler å iverksette en oppsigelsesprosess mot Bråthen. Slik situasjonen er nå er det derfor vanskelig å se for seg en forhandlingsløsning, sier hun. – Gjør NSF rede for hva en oppsigelsessak vil bygge på? – Nei, vi kjenner ikke til hva de vil bygge en eventuell oppsigelsessak på, og er veldig overrasket over at dette kommer nå. Det er ikke noe nytt i saken etter det vi kjenner til som skulle tilsi at det nå er grunnlag for oppsigelse. – Hva har dere svart på NSFs henvendelse? – Vi har blant annet informert om at vi er overrasket over at NSF ikke sluttet seg til vedtaket til hoppkomiteen. Om de vurderer å sette i gang en oppsigelsesprosess, så oppfatter vi det nærmest som en trussel, sier Håvemoen. En forutsetning Som VG kunne avsløre på mandag, har hoppkomiteen i Norges Skiforbund stilt seg bak et forslag til løsning på den betente konflikten mellom ledelsen i forbundet og sportssjef Clas Brede Bråthen. Løsningen ville innebåret at Bråthen mistet en del administrative oppgaver, men at han ble værende i stillingen – slik både utøvere, trenere og sponsorer krever.  Nina G. Sandnes, Skiforbundets advokat, forklarer at et viktig premiss manglet før skistyret kunne godkjenne forslaget. – Langt på vei aksepterte skistyret denne løsningen, foruten ett vesentlig punkt: At en ansatt får lov til å bestemme hvem som skal være sjefen sin. Beslutningen om hvem som skal være Bråthens leder skal han få delta i, men den endelige beslutningen blir arbeidsgivers, sier Sandnes. Sandnes hevder på sin side at Bråthen-leiren har avvist det siste forhandlingsutspillet deres.  – På bakgrunn av dette har vi i dag henvendt oss til LO og forespurt om vi skal gå tilbake til forhandlingsbordet, og LO har sagt nei. De avviser altså videre forhandlinger fordi vi har satt en forutsetning om at Clas Brede ikke kan bestemme hvem som skal være hans leder. Det var viktig å gjøre denne avklaringen, slik at vi nok en gang slapp å avklare alle andre punkter, og så ryker det på dette punktet igjen, sier Sandnes. Bråthen-advokat Håvermoen presiserer på sin side at det ikke er hennes klient som har vedtatt hvem skal ansettes som sportssjef: Det er det Hoppkomiteen som har gjort. Komiteens forslag ble så akseptert av Bråthen, lagt fram for skistyret – som på sin side valgte å ikke akseptere det. Etter det VG forstår har ledelsen i skiforbundet i stedet svart Bråthens advokater med et «motbud»: Det innebærer etter det VG erfarer en stripping av nær alle administrative oppgaver, samt at det ansettes en ny person i hopp som skal ta over styringen. Om ikke dette motbudet aksepteres, kan det ende i oppsigelse. – Vi har de siste ukene, fra vi gikk fra hverandre i forhandlingene, utredet grundig det som er grunnlaget for den videre fortsettelse av saken om vi ikke løser den. Som ledd i det har vi sagt at, dersom vi ikke finner en løsning, vil vi innlede en prosess som kan lede til at man avslutter arbeidsforholdet. Når vi i tillegg mottok en stevning denne uken, som utfordrer den midlertidige kontrakten han har, aktualiserer det en konkret oppfølgning langs dette sporet, sier hun til VG. – Er det ikke paradoksalt at dere på én side tilbyr ham ny jobb og på en annen side sier at oppsigelse kan bli realitet? – Det er visse deler av jobben han gjør, som han utfører på en fantastisk måte og hoppmiljøet og omverden verdsetter ham høyt for. Den andre delen av jobben hans er sterkt utfordrende, og det kan ikke fortsette på denne måten


Aksel Hennie (45) åpner opp om det mest intime overfor influencer og sexolog Iselin Guttormsen (34). Hennie sier det er utenfor komfortsonen å gjeste en så utleverende podkast som «G-punktet», men at han ønsker å krysse en grense i en setting der han føler seg ivaretatt.  Podkastverten har til gjengjeld lovet at hun skal hoppe i fallskjerm. Det må skje når ankelen er frisk igjen for Guttormsen måtte nemlig trekke seg fra «Skal vi danse» etter første sending på grunn av ankelbrudd. Hennie sier at det er lettere å være personlig utleverende enn privat utleverende, for det private angår ofte andre enn bare ham – kone, barn og andre i historien hans. På kjappe ja- eller nei-spørsmål svarer Hennie bekreftende på at han liker sexleketøy i sengen, at han har hatt sex utendørs, og at han har filmet seg selv mens han har sex. På spørsmål om sex er viktigere enn kjærlighet, svarer han nei. Underveis i samtalen utfordres skuespilleren til blant annet å snakke om første gang han hadde sex. Han forteller at mye handlet om det å være først i guttegjengen.  – Og denne konkurransen tar bort alt det som sex skal være. Jeg debuterte ganske tidlig. Jeg var 14 år gammel, betror Hennie. Han fleiper, vel å merke med litt alvorlig undertone, om at han egentlig ikke var moden for «noe av dette» før han var i 30-årene.  – Aksel Hennie 14 år var ikke i stand til å ha en verdifull dialog. Jeg følte meg utrolig fet etterpå, men veldig usikker i selve settingen, forklarer Hennie, som i dag skulle ønske han hadde ventet et par år til. Hennie har ikke besvart VGs henvendelse mandag.  Vil ha det grenseløst Skuespilleren forteller at blikkontakt og følelsen av å være samstemt er viktig for ham under sex.  – Når det gjelder seksualitet, så tenker jeg at alt er lov. Det finnes ingen ting det andre mennesket ikke kan prøve å gjøre. Hvis jeg føler at det er utrygt eller kjipt, så sier jeg fra. Sex og dialog er best når det er grenseløst, sier Hennie. Men 45-åringen er klar på at dialog og trygghet må utgjøre basisen for et forhold uten grenser. Som eksempel legger han til at det er en stor overgang fra å ha sex vaginalt til å ha sex analt – og at man må ha forståelse for at ikke alle er «keen på det».  Hennie har to barn med kona Karoline Hegbom (29), som han giftet seg med i 2019, og ett barn fra et tidligere forhold. – Jeg har så lyst til å utlevere kona mi, for hun er så jævla fantastisk, men det skal hun få slippe, sier Hennie. Tilbakeblikk på bryllupet i Italia:


Flere VG har snakket med ble søndag midlertidig utestengt av Facebook. Noen av dem skal ikke ha postet på plattformen i det hele tatt.  – Fremgangsmåten er veldig drøy. De gir deg ikke en sjanse til å angre eller redigere innholdet om det er brudd. Det sier Mats Berntsen (35) fra Finnsnes i Senja kommune. Han la søndag ut to bilder av sønnen Elias. Det ene der sønnen sitter på snøscooteren til Berntsen mens den står stille på plenen, og det andre av at sønnen spiser bringebær.  – Så gikk det ti, kanskje femten minutter, før jeg fikk melding om at jeg hadde blitt blokkert fra Facebook og Messenger fordi jeg nettopp hadde publisert seksualisert innhold som brøt retningslinjene deres, sier Berntsen. Siden søndag har det ramlet inn med tips til VG fra folk som ikke lenger har tilgang til Facebook-kontoen sin. Flere av disse hevder at de ikke har postet noe, men likevel blitt sperret ute. Berntsen reagerer på at Facebook ikke forteller ham hvordan han faktisk har brutt retningslinjene. I tillegg stiller han seg undrende til hvorfor han i det hele tatt er utestengt. – Dette bildet var det eneste jeg hadde publisert på to dager, både på Facebook og i Messenger. Berntsen har prøvd å få tak i Facebook for få låst opp kontoen, men hevder at plattformen ikke har noen kundestøtte. Onsdag ettermiddag hadde han fremdeles ikke fått full tilgang til kontoen. – Jeg har prøvd å få tak i dem. Men der var det ingen svar å få. I en normal hverdag, om du har gjort noe galt, så får du tilbakemelding om hva du har gjort, men dette virker veldig useriøst. Ifølge IT-ekspert Torgeir Waterhouse i selskapet Otte har de fleste som blir utestengt, tidligere fått flere reaksjoner fra Facebook i forkant. Han sier at logikken til Facebook er å gi brukerne noen advarsler, før man så til slutt blir stengt ute. Men det sier Berntsen at han ikke har fått.  Waterhouse trekker også frem at Facebooks globale regelsett ikke nødvendigvis alltid harmonerer med hva vi i Norge mener er greit å poste, og motsatt. En annen grunn til at brukere blir utestengt, er at noen kan ha rapportert dem. – Normalt, når uberettiget stengning skjer, så er det en overtolkning fra systemet eller misbruk av rapportering, sier Waterhouse. Tor Eivind Svanberg (53) fra Halden var også en av dem som ble midlertidig utestengt fra Facebook. Det skjedde midt under Eliteserie-runden søndag kveld. Også han sier at han tidligere ikke har fått advarsler fra plattformen.  – Da jeg skulle inn på Facebook, fikk jeg beskjed om at jeg hadde brutt retningslinjene og var utestengt i 72 timer. Han fikk beskjed om at det var fordi han kanskje hadde brutt retningslinjene ved å sende nakenbilder eller poste noe om rase. – Har du gjort det, da? – Nei, ingenting.  – Det er en sånn standardmelding, som flere andre jeg kjenner også fikk. Flere fikk det samtidig søndag kveld. – Hva synes du om at du er utestengt? – Det er irriterende, for jeg bruker det som verktøy på jobben. Hvis Facebook har stengt meg ute uten grunn, synes jeg det er unødvendig, sier Svanberg før han legger til: – Men om jeg hadde ytret noe som var litt utenfor, så forstår jeg at folk blir sperret. Det er jo mye stygt som blir skrevet i kommentarfeltene. Onsdag ettermiddag har han tilgang til Facebook, men får ikke til å skrive meldinger i Messenger. Ifølge IT-ekspert Waterhouse er også spennet mellom hva samfunnet forventer at Facebook og lignende plattformer fanger opp og fjerner, utfordrende. – At samfunnet øker presset på mer sletting av innhold, øker også sannsynligheten for at innhold som ikke skulle bli fjernet, blir fjernet. Han viser også til at Facebook selv har bekreftet at de nå også skanner Messenger-meldinger for innhold som bryter retningslinjene deres. Waterhouse utelukker heller ikke muligheten for at Facebook har gjort en liten endring i systemet slik at mange flere blir fanget opp, «berettiget eller ikke». I en e-post til VG skriver kommunikasjonsmedarbeider Lukasz Lindell i Facebook at de ikke har gjort noen endringer i systemet

Gratulerte sønnen - utestengt av Facebook


Mens tårene rant fortalte Simone Biles, Aly Raisman og McKayla Maroney på direktesendt TV om overgrepene som hun og andre turnere i USA ble utsatt for. Biles, en av tidenes mestvinnende idrettsutøvere i olympisk sammenheng, vitnet i Kongressen om overgrepene som Larry Nassar utførte mens han var landslagslege for turnerne i USA. Kongressen gransker hvorvidt flere skal stilles til ansvar for at Nassar kunne misbruke kvinner og barn i årevis. – Jeg ønsker ikke at noen andre skal oppleve det grusomme som jeg og flere hundre andre måtte igjennom, og fremdeles går igjennom, etter Larry Nassars misbruk, sa Biles til Kongressen ifølge NBC. Nå ber hun om at det igangsettes etterforskning av FBI, turnforbundet og USAs olympiske komité. Biles får støtte av McKayla Maroney. 25-åringen ga Kongressen detaljerte beskrivelser av overgrepene hun ble utsatt for. – Det aller første Larry Nassar sa til meg, var at jeg måtte skifte til en shorts uten truse, fordi det ville gjøre det lettere for ham å arbeide med meg. I løpet av få minutter hadde han fingrene sine inni min vagina, sa Maroney. Hun fortalte om denne episoden til FBI i en samtale allerede i 2015. Maroney ga også detaljerte beskrivelser av andre episoder, som da Nassar skal ha gitt henne sovepiller under en flytur til Tokyo «slik at han kunne jobbe med meg senere den kvelden». – Den kvelden var jeg naken og helt alene med ham oppå meg. Han misbrukte meg i timevis. Jeg fortalte FBI at jeg trodde jeg skulle dø den kvelden, fordi jeg ikke kunne se for meg at han skulle la meg gå. Men det gjorde han. Maroney var bare 15 år gammel da hun ble verdensmester i Tokyo i 2011. Hun ga seg som toppidrettsutøver allerede som 20-åring. Maroney mener at FBI ikke bare minimaliserte anklagene hennes, men også forfalsket vitnemålet hennes. Aly Raisman, som også har vunnet både VM- og OL-gull, sa på sin side at det tok 14 måneder før FBI tok seg bryet med å intervjue henne, og at byrået – da de først snakket med henne – lot henne sitte igjen med følelsen av at misbruket mot henne ikke var en stor sak.  Hun mener at FBI, turnforbundet og den olympiske komiteen i stillhet lot Nassar unnslippe og at dette førte til at rundt hundre flere personer ble seksuelt misbrukt av ham. – Det var som om de serverte uskyldige barn på et sølvfat til en pedofil, vitnet Raisman, som også ble verdensmester som 16-åring. Simone Biles mener at FBI lukket øynene. – Vi led og måtte fortsette å lide fordi ingen hos FBI, turnforbundet eller i OL-komiteen gjorde det som var nødvendig for å beskytte oss. Vi ble sviktet og vi fortjener svar, sa 24-åringen, som tok sitt første VM-gull bare 16 år gammel. Minst 265 kvinner og jenter mener at de er blitt misbrukt av Larry Nassar. I 2017 sa han seg skyldig i overgrep mot ti av dem. Han soner nå en dom på inntil 175 års fengsel. – Nassar er der han hører hjemme, men de som lot ham holde på, fortjener også å bli stilt til ansvar. Hvis de ikke blir det, er jeg overbevist om at dette vil skje igjen mot andre OL-utøvere i fremtiden, mener Biles, som hittil i turnkarrieren har vunnet 25 VM-medaljer og syv OL-medaljer. Justisdepartementets generalinspektør fastslo i en rapport i juli at FBI feilhåndterte saken mot Nassar.  Justiskomiteens leder Dick Durbin sa i sin åpningsuttalelse at rapporten tegnet «et sjokkerende bilde av FBIs inkompetanse og mangel på ansvarlighet». Selv om Maroney og andre utøvere snakket med FBI om misbruket allerede i 2015, fortsatte Larry Nassar å behandle turnere ved Michigan State University frem til september 2016. Han var landslagslege fra 1996 til 2014. FBI-direktør Christopher Wray, som ikke var byråets leder da dette skjedde, fortalte Kongressen at den FBI-agenten som unnlot å etterforske anklagene mot Nassar, nylig fikk sparken. Da Raisman ble spurt om hva hun ønsker nå, svarte hun at det er viktig med en uavhengig etterforskning av koblingene mellom FBI, turnforbundet og den olympiske komité. – Ingen bør skjermes

- Serverte uskyldige barn på et sølvfat til en pedofil


Jonas Gahr Støre (Ap) blir Norges neste statsminister. Norge får en ny regjering som ikke er avhengig av MDG og Rødt for å få flertall. Men hva kan velgerne vente av en Ap-ledet regjering? VG har sett på hva som skiller de mest sannsynlige regjeringskameratene – Ap, SV og Sp – og hva de er enige om. – Dere har gjort jobben. Velgerne har gitt oss tillit. Vi skal forandre Norge – og verden, sa Støre sent mandag kveld til stor entusiasme fra partifellene. Han mener det er naturlig å starte med SV og Sp som de har varslet at de ønsker å samarbeide med, men sier at Ap også skal ta seg tid til å høre på MDG og Rødt. Nå blir det samtaler i dagene som kommer. Arbeidslivet  Med de rødgrønne ved roret, er det gode grunner til å vente seg endringer i arbeidslivspolitikken – hvis partiene vil innfri forventningene de har gitt velgerne sine. Under valgkampen har Ap-leder Jonas Gahr Støre vært tydelig på at han i regjering vil jobbe for at flere får hele, faste stillinger. Reversere reformer? Gjennom valgkampen har Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum gått hardt ut mot særlig to reformer Solberg-regjeringen har gjennomført: nærpolitireformen og regionreformen.  Helse Familie og likestilling  Familie og likestilling kan skape hodebry for en rødgrønn regjering. Senterpartiet vil beholde kontantstøtten mens Aps Anette Trettebergstuen har garantert at Ap kommer til å avskaffe kontantstøtten i regjering.  Innenfor skolepolitikken er partiene derimot samstemte om noen hovedtrekk, som å kutte antallet tester og prøver.  Klima, energi, skatt og handel Her kan det bli dragkamp: Det grønne veiskillet