Ukraina har mottatt flere kampfly og reservedeler fra utlandet, opplyser det amerikanske forsvarsdepartementet Pentagon. – De har mottatt flere fly,  og reservedeler for å hjelpe dem å få flere kampfly i luften, sier Pentagons talsperson John Kirby under en pressebrifing tirsdag. Kirby avkrefter at USA har sendt hele fly til Ukraina, men sier amerikanere har hjulpet med transport av enkelte reservedeler. Han utdyper ikke hvor mange fly og reservedeler det er snakk om.  Ukraina har lenge oppfordret Vesten til å sende kampfly. I begynnelsen av mars ønsket Polen å overlate sine MIG-29-kamfly til USA, slik at de kunne leveres videre til Ukraina. Planen ble først avvist fra amerikansk hold, på grunn av bekymringer for at dette kunne føre til en konflikt mellom Russland og Nato.  I slutten av mars sa derimot Ukrainas utenriksminister, Dmytro Kuleba, at USA ikke lenger hadde noen «motforestillinger» om overføringen av fly.  Ifølge amerikanske NBC News forbereder amerikanske myndigheter en ny pakke med militærhjelp til Ukraina – til en verdi på 7 milliarder norske kroner. Det opplyser kilder i Bidens regjering til kanalen. President Joe Biden ble tidligere tirsdag spurt av reportere om USA planlegger å sende mer artilleri til Ukraina, hvorpå presidenten svarte «Ja».  En kilde i Biden-administrasjonen sier til CNN at den neste «pakken» kan bli godkjent innen 36 timer, mens en annen var mer forsiktig og sier det kan ta dager før den blir godkjent.  Har hatt få fly siden begynnelsen av krigen Førsteamanuensis ved Luftkrigsskolen til Forsvaret, Lars Peder Haga, forteller til VG at de nye kampflyene er gode nyheter for Ukraina:  – Alt som kan hjelpe ukrainerne med å holde noen kampfly i luften, det hjelper mye. De har hatt såpass lite fly helt siden begynnelsen av krigen. Likevel ser det ut som de har brukt dem på en effektiv måte, sier han. – Fly blir slitt av å brukes, og de har også mistet åtte kampfly, pluss åtte bakkeangrepsfly. Når man har mellom 60 til 100 fly i utgangspunktet så er det et merkbart tap, sier han.  – Hva vil dette ha å si for konflikten fremover? – Det enkle svaret er at alt som kan hjelpe, det hjelper. Nå som kampene ser ut til å konsentrere seg i øst vil det være kjempeviktig å kunne flytte forsyninger østover. Da må de kunne kjøre noenlunde trygt med forsyningskolonnene sine. – Dersom du har en motstander med full kontroll i luften så vil den kunne både finne og angripe forsyningslinjene dine. Det å i det minste kunne nekte en motstander å ha full kontroll i luften vil være kjempeviktig, sier Haga.  Kina reagerer på mer våpen fra Vesten Det er foreløpig ikke kommet noen offisiell russisk uttalelse etter nyheten ble kjent.  Canada annonserte også tirsdag at landet vil sende tungt artilleri til Ukraina.  – Ukrainerne har kjempet som helter de siste månedene og de kjemper ikke bare for Ukraina, men for verdier som er så viktige for våre frie og demokratiske samfunn, sier statsminister Justin Trudeau ifølge Globe and Mail.  Detaljene rundt hva Canada vil sende er ikke kjent.  Kina uttalte seg tidligere tirsdag kritisk til mer våpenleveranser fra Vesten.   Landets FN-ambassadør Zhang Jun sier tilførselen av våpen fra vesten bare vil bidra til å forlenge og eskalere konflikten, ifølge Guardian.  Han gjentok Kinas tidligere uttalelser om at Russland og Ukraina må fortsette med dialog og forhandlinger og forsøke å få til en våpenhvile.  Også Belgia og Nederland planlegger å sende tyngre våpen til Ukraina ,og i går ble det kjent at Storbritannia snart vil sende tyngre våpen til landet.  – Kan ødelegge forsyningslinjer  USA tror Russland vil angripe forsyningsrutene for våpentilførsel til Ukraina med mål om å forsinke leveransene av våpen på vei inn i landet. Det opplyser en forsvarstalsmann til CNN. Russiske styrker kan forsøke å ødelegge broer, veier og jernbanelinjer som blir brukt for å få våpnene inn i landet

Mer våpen fra vesten:  Kina advarer mot eskalering


Den vanligste dødsårsaken blant unge under 19 år i USA er skytevåpen. Hva tar flest liv blant unge i Norge? Hovedsvaret på det er: Svært lite.  –  Det har vært en fantastisk utvikling. Dødstallene er på et veldig lavt nivå historisk og internasjonalt, sier forsker Guttorm Raknes i FHI. Selv om det er få unge som dør i Norge, var det 258 mellom 0 og 19 år som døde i fjor. Raknes understreker at hvert dødsfall selvsagt er en tragedie for dem som rammes, men rent statistisk kan det knapt bli tryggere å vokse opp, enn det er i Norge nå. – En nullvisjon på døde fra 0 til 19 år er nok ikke realistisk, sier han. I 2020 døde 39 unge av ulykker. I 2021 er tallet 37.  – Ulykker er typisk trafikkulykker, fall, drukning, brann, forgiftning og den type ting, forklarer Raknes. I statistikken står ytre årsaker til død oppført med flere undergrupper. En av dem er selvmord og villet egenskading. Av de 258 mellom 0 og 19 år som døde i fjor, var det to årsaker: Sykdom eller selvmord. – De aller yngste er veldig overrepresentert. Det skyldes nok en blanding av komplikasjoner i forbindelse med fødsel, medfødte misdannelser og alvorlig sykdom det er vanskelig å gjøre noe med, sier Raknes. De nye tallene fra dødsårsaksregisteret viser at 107 av de 258 under 19 år som døde i fjor , var under ett år. Tall fra SSB viser at dødeligheten blant nullåringer har stupt med 87 prosent siden 1966. For dem mellom 15 og 19 år er selvmord den vanligste dødsårsaken, i følge en artikkel i barnelegetidsskriftet PAIDOS. Overlege Sveinung Larsen ved St. Olav hospital i Trondheim stiller i den samme artikkelen spørsmål om inntrykket av at det er en øking i psykiske lidelser blant unge, stemmer. Av alle under 19 år som døde i 2021, var 39 av dem selvmord. Det er litt høyere enn i 2020, men tallet har vært ganske jevnt de siste fem årene. Det var mye farligere å være ung i Norge før enn det er i dag. – Dødeligheten blant barn og unge har sunket ekstremt mye de siste ti-årene, sier Raknes.  I 1951 døde 2412 personer mellom 0 og 19 år i Norge. Han påpeker også at når de fleste unge i USA dør av skytevåpen, er det ikke bare fordi antallet som blir skutt går opp. – Det er også fordi det som tidligere var den vanligste dødsårsaken, nemlig trafikkulykker, har gått dramatisk ned. Dermed har de to årsakene byttet plass som nummer en og to. Men skuddskader som vanligste dødsårsak for barn og unge oppleves likevel dramatisk, også for dem som prøver å redde dem. I den amerikanske podcasten Pediatric Emergency Playbook, forteller barnelege Tim Horeczko om hvordan kuler gjør mye større skader på barn enn voksne, og at dødeligheten  dermed er høyere. Overlege og skribent Sveinung Larsen påpeker at den virkeligheten Horeczko beskriver fra akuttmottak der barn som er skutt kommer inn, er ganske annerledes enn den vi har i Norge. – Jeg jobber i akuttmottaket for barn. Tanken om at vi skulle forberede oss og trene på skuddskader hos barn er heldigvis fryktelig fremmed.  Det forekommer både drap og død av skytevåpen i Norge også, men det er sjelden. Med unntak av 2011, da tragedien på Utøya skjedde, har tallene gått merkbart ned siden 2009. – Det er vanskelig å si hvorfor, men vi fikk en ny våpenlov i 2009, som gjorde det påbudt å oppbevare våpen i låsbare våpenskap. Det kan ha spilt en rolle, antyder Raknes. Tallet på unge som bruker skytevåpen ved selvmord, er også blitt lavere. Hvis amerikanske tall for dødsårsak form unge skulle overføres til Norge, betyr det at mellom 60 og 70 unge ville dø av skuddskader i Norge hvert år.


President Vladimir Putin går i en tale fredag hardt ut mot Vesten og hevder at det var «uunngåelig og nødvendig» å gå til krig i Ukraina. Han avviser også at det er Russland som er skyld i den høye inflasjonen i verden. – De som snakker om «putinsk inflasjon», kan ikke lese eller skrive. Den russiske operasjonen i Donbass har ikke noe med det å gjøre, hevder presidenten. Talen måtte utsettes med mer enn én time etter et massivt hackerangrep mot det som er en stor økonomikonferanse i Putins fødeby St. Petersburg. Presidenten kommer med en rekke angrep, spesielt mot USA: – USA kan når som helst stjele andres penger når de ikke liker noe. Dette er en objektiv analyse, hevder Putin - med henvisning til sanksjonene som er innført mot russiske enkeltpersoner og selskaper. Putin mener at sanksjonene også gir «nye muligheter» for landet. Han oppfordrer russerne til å investere i hjemland - og mener at det som har skjedd i vår, viser at det er tryggere enn å bruke pengene utenlands. – De dystre prognosene for russisk økonomi (fra Vesten) har ikke slått til, fastslår Putin i talen. – Den økonomiske blitzkrigen mot Russland har ikke lykkes - og hadde ikke en sjanse for å lykkes, mener presidenten, som hevder at Vesten har prøvd å knuse russisk økonomi. Han kaller de vestlige sanksjonene for gale og dumme. Putin mener også at USA «etter å ha erklært seier i den kalde krigen, erklærte sine interesser hellige». – Alle som fortsetter å samarbeide med Russland, blir utsatt for press og til og med trusler, påstår Putin i talen i St. Petersburg. Nok en gang gjentar Putin at «spesialoperasjonen i Ukraina skal fullføres etter planen», og at den var helt nødvendig for å beskytte befolkningen i Donbas-regionen. Putin hevder også at Russland har hypersoniske våpen som ingen andre har maken til. Følg krigen dag for dag i VGs Ukraina spesial Presidenten er også opptatt av prisene på kunstgjødsel - og mener at det ikke er noen grunn til prisstigningen som verden har sett det siste halvåret. Han advarer mot at mangel på kunstgjødsel kan presse verdensmarkedsprisene på mat enda høyere. – Russland har ikke minelagt ukrainske havner, slik at det ikke er mulig å frakte ut korn, hevder Putin som svar på beskyldningene om det motsatte. I talen snakker Putin også om at Russland ønsker å ta lederskap i kultur, idrett og på det humanitære området. Han kommer ikke med detaljer om hvordan det skal skje. – Ukraina har fem-seks ulike måter å eksportere kornet på. Det er myndighetene i Kyiv som bestemmer hvordan det skal skje, hevder den russiske presidenten, som også konstaterer at «Vesten fortsetter å levere våpen til Ukraina». Presidenten snakker også om «en ny verdensorden» og at den skal bestemmes av «sterke og suverene stater». Putin-talsmannen Dmitrij Peskov har fortalt russiske medier at presidenten personlig har jobbet med talen, som på forhånd var imøtesett med stor interesse. USA og europeiske land har innført en rekke sanksjoner mot russere og russiske selskaper etter at Russland invaderte Ukraina den 24. februar. Putin har i St. Petersburg også snakket om hvor viktig det er at russisk bilindustri beholder sine teknologiske eksperter. – Det er nødvendig å ha et nivå av eksperter for sikre teknologisk suverenitet, sier Putin. – Det betyr ikke at all produksjon i bilindustrien må foregå i Russland, men kritiske ting som teknologi og knowhow må være russiske, sier presidenten. Finansminister Anton Siluanov foreslo torsdag at russiske topper heretter skal kjøres rundt i russiskproduserte Lada - i stedet for vestlige bilmerker. Samme Siluanov mener at Russland trenger en teknologisk sikkerhetsdoktrine - på samme måte som når det gjelder matsikkerhet. PS: Putin sier at inflasjonsmålet på fire prosent står ved lag i Russland.


To beskjeder går igjen når Risten Anine Kvernmo Gaup (32) og andre samiske artister VG har intervjuet får spilleoppdrag: Koftekrav og taleforbud. «Ta på deg koften.»  «Forresten, kan du ta på deg samekoften?» Noen ganger kommer koftekravet som en ordre fra konsertarrangør. Andre ganger er det en beskjed forkledd i spørsmålstegn. Men betydningen hersker det aldri tvil om, mener joiker Risten Anine Kvernmo Gaup (32): – Det er ikke et spørsmål, men et krav om bekledning, sier hun på telefon til VG. Kautokeino-baserte Gaup er utdannet fysioterapeut, men jobber fulltid som joiker, skuespiller og kulturformidler. Hun slutter seg til artist Ella Marie Hætta Isaksen (24) som i VG torsdag tok et offentlig oppgjør med eventbyrået All-In og andre arrangørers koftekrav. – Vi er artister, vi skal ikke på en catwalk. Det er musikken vi skal få frem. Jeg opptrer som regel i «gákti» (samekofte, journ.anm.) fordi jeg føler meg mest vel i det selv, men det skal være på mine premisser. Er du samisk artist? Har du opplevd lignende koftekrav, taleforbud eller diskriminering? Tips VGs journalist eller VGs tipsportal 2200@vg.no «Maskot» med taleforbud Gaup understreker at de fleste artistoppdragene hennes er en positiv opplevelse, men at det blir belastende å stadig vekk få koftekrav. Ofte sitter hun igjen med følelsen av å ikke være innleid på grunn av musikken. – Hvis arrangør har vært veldig ufin, har jeg sagt nei til oppdrag. Hvis jeg merker at jeg blir invitert som en maskot ... Som når jeg får beskjed om å ikke snakke mellom låtene. – Ikke snakke mellom låtene? – Flere har villet at jeg skal spille to-tre låter uten snakk. Det hender at jeg kommer frem til et arrangement, forteller hva jeg ønsker å joike og at jeg vil fortelle kort om hver joik. Da er beskjeden gjerne: «Det er ikke nødvendig!» Det er tydelig at de bare vil ha selve joiken, sier Gaup. – Dette er ikke representativt for de fleste gangene jeg opptrer, men det har skjedd. Man føler seg ikke vel da. – Kommer koften mellom publikum og musikken? – Både og, men det kan skje. Etter at jeg er ferdig, sier særlig utenlandske turister: «Oh, you are so beautiful.» Så begynner de gjerne å ta på sølvet mitt på brystet og løfte opp skjørtet. Det kan også skje med nordmenn. Folk tar seg friheten å ta på meg. Skaper koftevegring 32-åringen understreker at hun ikke opplever dette som seksuelt motivert, men utslag av nysgjerrighet som får folk til å ta seg til rette på en invaderende måte. – Det er nok ikke en bevisst handling fra deres side. Jeg har også opplevd at ikke-samiske folk jeg kjenner kan ta på meg. Men det er ikke greit, sier Gaup.  – Det er ikke alltid man har på seg strømpebukse, kan hende har du ikke annet enn undertøy. På grunn av dette tenker jeg ofte: Orker jeg å ha på meg kofte? Stressfaktoren får iblant Gaup til å vegre seg for å kle seg i favorittplagget. – Du kan ikke gjemme deg i mengden i «gákti». Du blir veldig synlig. Jeg synes det er merkelig at folk tar seg den friheten å ta på meg. – Ble perpleks Artist og skuespiller Emil Kárlsen (24), kjent for TV-seerne som joikementor under fjorårets «Stjernekamp» på NRK, deler opplevelsene til sine kvinnelige kolleger. – Jeg har fått krav om å ta på meg kofte. Det er et par år siden, men jeg husker det veldig godt. Jeg ble perpleks, visste ikke hvordan jeg skulle reagere, forteller Kárlsen til VG. 24-åringen fra Omasvuotna – det samiske navnet for Storfjord – i Troms bruker kofte både i jobb- og hverdagssammenheng. – Men da jeg fikk forespørselen var det noe som skurret. Kárlsen sier at han likevel valgte å stille opp i kofte. Han har også opplevd å få taleforbud. – Det har vært føringer på konferanser der arrangøren er redd for at jeg skal komme med politiske utsagn

- Får beskjed om å ikke snakke mellom låtene


Kommuneoverlege i Sunnfjord, Øystein Furnes, er kritisk til at helsedirektør Bjørn Guldvog brukte mangel på helsepersonell i kommunehelsetjenesten som argument for nasjonale tiltak.  – Det blir en utfordring når man sier at man trenger videre tiltak for å beskytte kommunehelsetjenesten, når det er tiltakene som faktisk er belastende, sier Furnes til VG. Han er overrasket over at helsedirektøren brukte en undersøkelse om tilgang på helsepersonell i kommunene som argument for å ha «tilstrekkelige nasjonale tiltak» i et beredskapsmøte med FHI, statsforvalterne og de regionale helseforetakene forrige onsdag.  – 172 kommuner rapporterer om utfordrende eller kritisk tilgang på personell og kritisk kompetanse. Dette betyr at cirka 50 prosent av kommunene har betydelige utfordringer med tilgang til helsepersonell, særlig leger og sykepleiere, sa Guldvog.  – Ikke veldig høyt nivå Tallene stammer fra en undersøkelse gjennomført av Helsedirektoratet i starten av januar. Der ba de blant annet kommunene om å rapportere om «tilgangen til personell og kritisk kompetanse» var «god», «utfordrende» eller «kritisk». Fem norske kommuner hadde svart «kritisk».   – Det som er kritisk, er at man ikke setter rapportene inn i en kontekst, sier Furnes.  Sunnfjord kommune, hvor han er kommuneoverlege, rapporterte at situasjonen var god. Likevel peker Furnes på at mange kommuner over lang tid har hatt utfordringer med å skaffe nok folk til helsetjenesten, og at fastlegeordningen er under stort press.  – Men det har ikke noe med pandemien å gjøre, sier Furnes, som mener at undersøkelsen ikke gir grunnlag for å si at det er nødvendig med tiltak: – Det er ikke der skoen trykker, sier han.  Kommuneoverlegen mener kriteriene er uklare og at det ikke går an å trekke så mye ut av undersøkelsen.  – Man oppsummerer og sier at over 170 kommuner sliter, men hva ligger i det? spør han.  – Spørsmålene er veldig generelle, og jeg er overrasket over å se at den ble brukt som argument. Datagrunnlaget er skjørt og ikke på et veldig høyt nivå, sier han.  – Vanskelig å se nytten Furnes mener at tiltakene nå er en større belastning for kommunen enn selve pandemien.  – Karantenefraværet er i seg selv betydelig mindre, fordi at flere er trippelvaksinerte. Utfordringen ligger i det kontinuerlige TISK-arbeidet, det å hele tiden holde seg à jour med sentrale føringer og implementere de, og da særlig for drift av skoler og barnehager, sier han.  – Det var helt greit og meningsfullt i den perioden hvor vi måtte stoppe smitten, men nå er det vanskelig å se den store nytten i det, sier kommuneoverlegen.  Derfor hadde Ålesund utfordringer Ålesund er blant kommunene som meldte at tilgangen til personell var «utfordrende» i Helsedirektoratets undersøkelse.  Det knyttes hovedsakelig til rekruttering av leger og sykepleiere – ikke pandemien – ifølge kommunalsjef for helse og omsorg, Synnøve Vasstrand Synnes.  – I deler av kommunen ser vi at man sliter med å rekruttere fastleger og at søkerlistene i sentrale bystrøk ikke er like lange som tidligere. Fastlegeordningen er under press, og i rekruttering av sykepleiere opplever vi stadig oftere at selv faste, hele, stillinger har få eller ingen søkere, sier Synnes til VG.  – Ting svinger, og det er alltid faren ved slike undersøkelser – at det blir et øyeblikksbilde. Men generelt mener jeg at vi tilbyr forsvarlig helsehjelp til alle våre innbyggere, sier hun.  Slik svarer Helsedirektoratet på kritikken Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sier pandemien har avdekket sårbarheter i kommuner som fra før har mangel på personell.  – Mener dere at denne undersøkelsen kan brukes som argument for eller mot nasjonale tiltak?  – Den ukentlige innrapporteringen fra kommunene er en av mange kilder vi benytter i vår situasjonsoppdatering og som inngår i arbeidet med besvarelser til regjeringen som gjelder smitteverntiltak, svarer Nakstad i en e-post til VG


Når Golden Globe-prisene deles ut natt til mandag, blir det ingen rød løper.  Det blir heller ingen tv-sending, kun en kort seanse på et luksushotell i Beverly Hills.  I takt med kulturelle og strukturelle omveltninger i USA har den mangeårige praksisen til den skandaliserte organisasjonen bak Hollywoods nest viktigste pris, kommet i søkelyset.  Manglende mangfold blant medlemmene (som frem til i fjor ikke hadde hatt et svart medlem på 20 år), laugsmentalitet og kontroversielle etiske standarder har vært kjernen i kritikken mot organisasjonen. Og midt i kontroversene: to nordmenn. Bak Golden Globe står en liten, lukket gruppe med internasjonale journalister som har mottatt gaver og luksusturer fra film- og TV-produsenter som håper de skal stemme på dem: Hollywood Foreign Press Association (HFPA), eller Foreningen for utenlandske journalister i Hollywood på norsk, var lenge en av de mektigste organisasjonene i filmhovedstaden.  Golden Globe-prisene har blitt delt ut siden 1944, etter at presseorganisasjonen HFPA ble opprettet året før – på initiativ fra journalister i britiske Daily Mail – for å sikre utenlandske journalister tilgang på filmstjerner å intervjue. Tidspunktet for utdelingen, kort tid før Oscar-utdelingen, har hevet statusen til prisen, ved å gjøre den til en viktig indikator på hvem som vinner den aller gjeveste filmprisen.  Nest etter Oscar og musikkprisen Grammy har Golden Globes normalt vært den tredje mest populære prisutdelingen i USA, målt i seertall.  Heller enn å la en jury avgjøre, deles både Golden Globe og Oscar-statuettene ut basert på en avstemning blant organisasjonenes medlemmer. Det har ført til relativt omfattende lobbykampanjer og sinnrike forsøk på å vinne medlemmenes gunst.  En ekspert på dette var den nå straffedømte og skandaliserte filmmogulen Harvey Weinstein. Oscar-akademiet måtte til slutt innføre regler som forbød medlemmene å gå på ekstravagante fester arrangert av filmselskaper, en av Weinsteins spesialiteter.  Egne konsulenter tar i dag omkring 400.000 kroner i honorar for å lobbyere filmer, og suksesshonorarer på 175.000-265.000 kroner avhengig av om en film blir nominert eller vinner, ifølge en kontrakt Los Angeles Times har fått tilgang til. Men der Oscar har omkring 9400 medlemmer med stemmerett, har HFPA bestått av mindre enn 100 journalister (nå 105). Det gjør at lobbyistene kan jobbe langt mer målrettet.  Medlemmer av HFPA har fortalt New York Times om hvordan de har mottatt private julekort fra filmstjerner og får champagne, dyre viner, kunst, kashmir-tepper, kaker og høyttalere levert på døren.  Beskyldningen om at medlemmene lar seg påvirke utenfra er ikke ny. En tidligere leder trakk seg fra styret i HFPA etter utdelingen i 1958, mens han uttalte at «visse priser blir gitt mer eller mindre som tjenester», etter at en rekke priser gikk til klienter av samme pr-byrå, ifølge en artikkel fra Vanity Fair samme år. I 1982 vant skuespilleren Pia Zadora pris. Så kom det frem at hennes rike ektemann hadde fløyet medlemmer av HFPA til kasinoet sitt i Las Vegas. Zadora har nektet for at mannen kjøpte henne stemmer. HFPA har sagt at de følger opp sine retningslinjer for gaver tett.  Spørsmålet om stemmer lar seg kjøpe ble igjen satt på spissen da mer enn 30 medlemmer av HFPA i 2019 ble fløyet til Paris for å besøke innspillingen av serien «Emily in Paris», hvor de ble innlosjert på luksushotell, noe Los Angeles Times avdekket. Serien – som tross seerpopularitet ble slaktet av blant andre franske filmkritikere – ble deretter overraskende nominert til to Golden Globe-priser.  Kritikken mot HFPA og Golden Globes har kommet samtidig med en større samfunnsdebatt om mangfold i det amerikanske samfunnet.  Men en annen utløsende faktor var den norske journalisten Kjersti Flaa (48), som saksøkte HFPA i 2020, etter at hun ble nektet medlemskap tre år på rad. – Da jeg bestemte meg for å saksøke HFPA hadde jeg aldri forestilt meg at det kom til å få så store ringvirkninger, sier Flaa til VG i dag

Golden Globe i natt:  Slik gikk det galt


En ny studie fra Storbritannia har kartlagt barns senvirkninger av covid-19. Ett av fem rammede barn mangler luktesans etter coronainfeksjon. Over 20 prosent av barn og unge mellom 11–17 år rapporterte om tap av luktesans etter en coronainfeksjon, viser en ny britisk studie, som har fulgt 17.000 ungdommer over tid. Etter tre måneder har fortsatt 13 prosent redusert luktesans - 17 prosent av 16–17-åringer og 12 prosent av de mellom 11 og 15 år.  Til sammenligning rapporterte 1,5 prosent av de som ikke hadde hatt corona et tap av luktesans. Forskjellen er dermed stor, og tyder på at dette er en reell senvirkning av en coronainfeksjon, mener både Helsedirektoratet og FHI. – Et helseproblem Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sier studien er god og at tallet er høyt:  – Det er et godt argument overfor ungdommer å unngå å bli smittet før man er vaksinert og det er et helseproblem det er viktig å følge med på, fordi vi ikke vet hvor lenge det vedvarer, sier han til VG. – Ett av fem barn betyr flere i en skoleklasse? – Ja, det er et stort handicap å tape smak- og luktesans over tid. Det ser ut som disse sansene kommer tilbake hos de fleste, men man vet ikke hvor mye som kommer tilbake.  I studien, som ikke er fagfellevurdert (kvalitetssikret) ble barn og unge spurt om symptomer da de ble testet og symptomer nå. På testtidspunktet hadde de som var positive en god del flere symptomer enn test-negative. Tre måneder etterpå klaget begge grupper på en del symptomer.  De ble spurt om symptomer som tungpust, smerter i brystet, manglende luktesans, tretthet og hodepine. De som hadde vært testpositive, hadde flere symptomer å klage på enn de som var testnegative - og forskjellen var altså størst når det gjaldt luktesans. Tap av luktesans er også en kjent senvirkning hos noen voksne. En norsk studie fra juni, publisert i Nature, fant at 25 prosent av de spurte hadde redusert luktesans. FHI: Luktesansen kommer nok tilbake Folkehelseinstituttet (FHI) mener luktesans er det mest konkrete man kan lese ut av studien når det gjelder senvirkninger.  -- Det er en bekymring knyttet til det, for det er et ubehagelig symptom. Og det vet man ikke langtidsprognosen på hos barn, sier barnelege og overlege Pål Surén i FHI.  Samtidig legger han til at det er gjort studier på dette blant voksne, og der fikk nesten alle studiedeltagerne tilbake lukt og smak innen et år.  – 20 prosent er et høyt tall. Er det grunn nok til at barn bør unngå å bli smittet?
–  Det kommer an på prisen for å unngå smitte. Hvis det trengs inngripende tiltak i barnas liv, eller i samfunnet generelt, er det ikke verdt det. Overlegen  trekker frem en annen britisk studie fra det anerkjente tidsskriftet Lancet, der det frem at tap av luktesans var vanlig i akuttfasen av infeksjonen.  – Hos noen varte symptomet lenger, men de fleste var kvitt det innen to måneder. Den britiske studien inkluderte barn og ungdom i alderen 5-17 år. Vaksine til barn Nå som store deler av den voksne befolkningen er fullvaksinert, er det for det meste barn og ungdom som blir smittet.  Regjeringen bestemte forrige uke at de vil tilby vaksine til barn ned til 12 år. Noen kommuner har allerede begynt, mens Oslo begynner neste uke.  Aldersgruppen vil i første omgang tilbys én vaksinedose. – Én dose til aldersgruppen 12-15 år vil både redusere risiko for alvorlig covid, og for bivirkningene i hjertemuskelen, som først og fremst skjer etter andre dose, sa FHI-direktør Camilla Stoltenberg på forrige ukes pressekonferanse. Rettelse: VG skrev først at studien viste at én av fem, altså 20%, fortsatt manglet luktesans etter tre måneder. Dette stemmer ikke. Studien viser at én av fem mistet luktesansen da de fikk corona, men at 13 %, ikke 20 %, ikke hadde fått den tilbake etter tre måneder. Dette ble endret i saken torsdag 9. september 2021 klokken 09.40.

Ett av fem barn mister luktesans:  - Et stort handicap


Influencer Eveline Karlsen (29) reagerer på at hun i boken «Grunnleggende sykepleie» blir omtalt som en sentral premissleverandør for hva som er en «vakker og perfekt kropp».  Boken står på pensum for landets sykepleiestudenter. Ifølge forlaget Gyldendal er dette et basisverk for sykepleierutdanningen og som kan brukes gjennom hele studiet. Nå reagerer Eveline Karlsen, som har nær 100.000 følgere på Instagram og  85.000 følgere på YouTube, på hvordan hun omtales i boken. – Det gjør meg både trist, irritert og overrasket, sier Karlsen til VG. For i et avsnitt som omhandler kropp og hvordan bilder av vakre og slanke kropper i dag formidles til veldig mange gjennom sosiale medier og Youtube, nevnes Eveline Karlsen sammen med Sophie Elise på denne måten:  «I Norge har influensere som Sophie Elise og Eveline Karlsen vært sentrale premissleverandører for hva som er en vakker og perfekt kropp».  Karlsen reagerte med å legge ut flere innlegg på stories på Instagram der hun skriver at hun i sine seks år på Youtube og sosiale medier nettopp har vært bevisst på å ikke fokusere på kropp.  «Kjenner jeg blir så forbanna og kjenner meg absolutt ikke igjen i dette», skriver hun på Instagram. Karlsen krever nå en forklaring av forlaget som for to år siden ga ut hennes egen bok «Makeupbibelen».  – Ja, jeg reagerer veldig og lurer på hvem er det som er kilden her. De kunne fint formulert den setningen der uten å navngi to personer. På denne måten gir de meg et fokus som jeg ikke er opptatt av i det hele tatt, sier hun og forklarer: – Jeg har aldri noen gang skrevet noe om kropp eller analysert min egen kropp, jeg har tvert imot passet veldig på å ikke ha det fokuset. Jeg har aldri trent på sosiale medier, aldri nevnt en kroppsdel, aldri klaget over noe som har med kropp å gjøre. Hun spør:  – Er det feil bare å gå rundt i sin egen kropp? Er det nok til å kunne omtale meg som en leverandør for en perfekt og vakker kropp? Nei, dette synes jeg er ekstremt urettferdig og krenkende. De putter meg i en bås jeg ikke vil være i, og det er ødeleggende for meg, sier Karlsen. VG har forsøkt å komme i kontakt med redaktøren for boken, men ikke lykkes. Informasjonssjef Camilla Bruseland i Gyldendal sier i en kort kommentar at de er kjent med saken. – Gyldendal er kjent med saken og vi ser nærmere på den sammen med forfatter, sier Bruseland. Sophie Elise (26) er også nevnt i boken, men sier til VG at hun ikke henger seg så veldig opp i å bli omtalt. – Hvis jeg går ut og mener mye om dette, tror jeg bare det fører til negative kommentarer – både hit og dit. Og det tror jeg ingen er tjent med. – Når det er sagt, så virker det som en rimelig fordummende pensumbok dersom man skal dømme ut fra kun den ene setningen, og jeg tror de fremtidige sykepleierne evner å reflektere mer nyansert enn som så, skriver Sophie Elise i en tekstmelding.  Eveline Karlsen, som også er aktuell i høstens sesong av TV 2-serien «Bloggerne», forteller at hun har fått mye støtte fra følgerne sine etter at hun la ut sine reaksjoner på Instagram. – Jeg fikk på en måte bekreftet at det ikke bare er jeg som synes det er rart at Gyldendal kan videreformidle dette i en pensumbok. Jeg synes det er misvisende for folk som ikke følger meg og som ikke vet hva jeg står for, sier Karlsen som er usikker på hva hun kan gjøre med saken. – Jeg har jo ikke lyst til at dette skal stå svart på hvitt i en pensumbok. I første omgang har jeg tatt kontakt med forlaget, så får jeg vurdere hva jeg kan gjøre.  – Noen vil kanskje mene at du må tåle å bli omtalt slik – siden du deler mye av deg selv på sosiale medier?  – Jeg er opptatt av å være en positiv livsstilsinfluenser om hverdag og utfordringer i tillegg til tips om make up

Raser mot pensum-bok:  - Jeg blir så forbanna


Hun mistet faren på dramatisk vis i starten av valgkampen. Da måtte politiker Silje Karine Muotka kombinere begravelse og sorg med kampen om å bli sametingspresident. Det å trekke seg var aldri et alternativ.    Silje Karine Muotka (NSR) var klar for ta velgerne hjem i begynnelsen av sommeren. Av sine 46 år har hun brukt 33 av dem på samepolitikk, men det som skulle være en vanlig valgkamp ble brått snudd på hodet.  Hjemme i Alta sitter politikeren ved kjøkkenbordet, og har disket opp til lunsj. Over kaffekoppen snakker hun med iver om samisk språkpolitikk, sin kjærlighet til byen og at man må innføre tiltak mot mobbing i skolegården. Så trekker hun pusten, og tar sats idet hun sier: – Men det ble jo en grusom start på valgkampen. Muotka er kandidaten som ifølge siste måling er soleklar favoritt til å ta over presidentvervet etter nåværende sametingspresident Aili Keskitalo (NSR).  Fredag 4. juni i år er Muotka hjemme, da nyheten om at en eldre mann har omkommet blir slått opp i flere medier. Bilen hans havnet i Jakobselva i Vadsø kommune. Alderen og stedet passet, og tanken snek seg inn etter en bekymret telefon fra søsteren. «Kan det være pappa?». – Jeg skjønte det da presten kom syklende. Det var hit han kom først, forteller Muotka og ser mot oppkjørselen. Jack Sture Muotka ble 67 år gammel.  – Det var veldig dramatisk. Eller, alle bilulykker er jo dramatiske, men det var veldig uventet, sier hun.  Hva som skjedde før han kjørte ut, fremkom ikke i obduksjonen, men han ble erklært død ved drukning, forteller hun. Muotka er usikker på om han kan ha vært bevisst da det hendte. – Det var en lang bane han kjørte i. Vitner som så det har fortalt at bilen hadde skumpet borti ting, så jeg tror han hadde merket det om han var bevisst, sier hun.  Muotka beskriver faren som en engasjert og karismatisk mann, som hadde mange planer. Han ville få seg en ny hund, og var kunstinteressert. Derfor skulle han stille ut flere av maleriene han hadde malt til høsten.  Nå står mange av dem i stua til datteren. Selv var hun aldri i tvil om å fortsette i jobben, selv om sorgen er stor. Det kommer den også til å være i fremtiden.  – Sorgen blir ikke borte. Folk sier: «Du må tenke på å bruke masse tid på sorg», men jeg tror at du må gjøre dine vanlige ting og akseptere at du har dårligere prestasjoner i noen øyeblikk. Sorg er ikke en sykdom, men den er ikke enkel og den skjer oss alle, sier hun.  For henne har naturen betydd mye. Å kunne ta på seg tursko, og lufte tankene alene. Men Muotka sier det aller viktigste er å treffe folk, og akseptere at det tar tid. Jack Sture Muotka var den typen som snakket engasjert om det som rørte seg i samfunnet rundt kjøkkenbordet, minnes datteren. Selv meldte hun seg inn i NSR som 13-åring.  Det skal faren ha del av takken for.  – Han var skikkelig opptatt av samepolitiske saker. Det var nok ikke en oppdagelse jeg gjorde helt av meg selv. Det var for eksempel han som tok tilbake Muotka-navnet, som min familie ikke hadde brukt på mange år, sier hun.  Det å trekke seg var aldri et alternativ, selv da valgkampplanlegging og begravelsesforberedelser overlappet.  – Nei, det hadde nok han hadde hatt meget sterke meninger om, sier hun og smiler.  Muotka mener det ville være oppsiktsvekkende å trekke seg i hennes alder.  – Jeg er 46, og det er litt tidlig å miste foreldrene mine, men mange opplever stor sorg. Du får ikke mulighet til å stoppe opp livet. Jeg har tenkt at det kanskje er noen som synes det er litt vanskelig å kritisere, om man har en motstander som er i en sårbar situasjon. Men stygge personangrep er noe man uansett ikke trenger, resonnerer hun. Muotka har reflektert mye over hva man lærer av å stå i sorgen

Grusom start på valgkampen:  «Kan det være pappa?»


Flere topp hemmelige dokumenter, informasjon om den franske presidenten og 20 bokser med innhold. Det er blant funnene FBI gjorde hjemme hos Donald Trump i Florida mandag denne uken.  En føderal dommer bestemte ved 21.45-tiden fredag kveld norsk tid at dokumentene knyttet til ransakingen kan offentliggjøres. 9. august ransaket FBI eiendommen til Donald Trump i Florida, Mar-A-Lago, etter ordre fra USAs justisminister, Merrick Garland. Aldri før har det hendt med en tidligere president i landet.  Bakgrunnen for ransakingen skal ifølge The Washington Post blant annet ha vært en mistanke om at Donald Trump oppbevarte graderte dokumenter om atomvåpen i hjemmet sitt.  Wall Street Journal meldte fredag at FBI fant elleve graderte dokumenter under ransakelsen. I tillegg skal noen av dokumentene ha vært klassifisert som «topp hemmelig». Senere fredag kveld har flere andre medier bekreftet dette, og like før klokken 22 norsk tid kom bekreftelsen. Dokumentene slår blant annet fast at mistanke om brudd på spionasjelovgivningen er en del av det rettslige grunnlaget for ransakingen. Bla deg igjennom ransakelsesdokumentene her:  Spionasjeloven kriminaliserer det å spionere for eller på andre måter hjelpe en fiende av USA, og det å dele hemmeligstemplet statsinformasjon uten tillatelse.  Da Trump var president hevet han straffen for brudd på spionasjeloven eller uautorisert fjerning eller oppbevaring av gradert informasjon. Strafferammen ble hevet til opptil fem år i fengsel.  I tillegg melder Reuters at Donald Trump sin benådning av Roger Stone skal ha blitt funnet i ransakelsen.  Stone er tidligere Trump-rådgiver og ble blant annet dømt for å ha løyet under ed.  Trump har siden i fjor vært i konflikt med Arkivmyndighetene (NARA) over offentlige dokumentene han skal ha tatt med seg hjem.  Etter mye om og men fikk Arkivmyndighetene 15 bokser med dokumenter overlevert fra Trump tidligere i år. Dette var tilsynelatende alle dokumenter han satt på. Nå har altså føderalt politi hentet ut enda flere bokser. – Om man nå legger det sammen, så har Trump tatt med seg 35 bokser med dokumenter fra Det hvite hus, sier USA-ekspert og rettsforsker Sofie Høgestøl til VG. En del av dokumentene er også graderte. – Ikke bare har han tatt med seg masse dokumenter, han er heller ikke sannferdig i møte med myndighetene, sier Høgestøl. – Det er overraskende. Donald Trump og hans støttespillere mener at han har avgradert dokumentene han hadde hjemme hos seg i Mar-a-Lago, ifølge flere amerikanske medier.  Det er uklart om han faktisk har gjort det.  – Dette gjør at saken har tatt en ny vending, mener USA-eksperten.  Hun forklarer at saken har gått fra at Trump benekter å ha hatt dokumenter hjemme hos seg, til at han nå anerkjenner det. – Nå prøver Trump å si at han ikke kan straffes for å ha besittet graderte dokumenter, siden de uansett ikke var hemmeligstemplede.  I en eventuell rettssak tror Høgestøl dette blir viktig: – Da vektlegges hva man bevisst har gjort. Her kan det se ut som at han bevisst har tilbakeholdt mange dokumenter, sier Høgestøl. Høgestøl mener Trump har satt en ny standard i amerikansk politikk.  – Vanligvis skal en president utøve skjønn og god skikk, sier Høgestøl.  Hun mener at bare antydningen om et lovbrudd ville vært en skandale for andre i samme situasjon. – Han er den første presidenten som blir etterforsket av føderalt politi på denne måten.  Høgestøl minner om at den tidligere presidenten bare er under etterforskning.  – Ingenting tyder på at Trump har blitt siktet.  FBI-agentene skal også ha lett etter dokumenter relatert til atomvåpen, hevdet kilder overfor Washington Post natt til fredag. Trump hevder på sitt eget nettsted, Truth Social, at påstandene er tøys.  – Det om atomvåpen er bare tull, akkurat som Russland, Russland, Russland. Russland var bløff, riksrett var bløff og Mueller-etterforskningen er bløff.  Mediene som så langt skriver at de har fått innsyn i dokumentene, nevner ikke at det skal finnes atomvåpenrelaterte dokumenter i materialet


ISTANBUL/NORGE (VG) (Tyrkia - Norge 1–1) Kjetil Rekdal (52) spør om Martin Ødegaard (22) blir «tvunget til å være anonym» på landslaget. Nok en gang etterlyser ekspertene mer kreativitet, risiko og råskap fra Norges 10er. – Er Norge for dårlig for Martin Ødegaard, spurte fotballekspert Joacim Jonsson i pausen under VGTVs sending rundt landskampen mellom Tyrkia og Norge. – Kanskje, fikk han til svar fra Kjetil Rekdal. Stort sett hver gang Ødegaard drar på seg landslagsdrakten blir det diskusjon. Denne gangen var flere av de andre største stjernene ute med skade, noe som skrudde opp forventningene til 22-åringen ytterligere ett hakk. Ødegaard spilte for det meste på det enkle mot tyrkerne, mistet sjelden ballen og var aktiv i presset i Istanbul.  VG belønnet Ødegaard med seks av ti på børsen. Bare Patrick Berg og Marcus Holmgren Pedersen (begge syv) ble vurdert sterkere. Også TV 2 og Dagbladet ga Ødegaard 6/10. – Veldig bra. Godt gjennomført kamp. Eneste minuset er at han burde tredd «Moi» alene med keeper i andre omgang der, når de står høyt og den kan han slå med margin, i stedet for gjennom dem, sa trener Ståle Solbakken på pressekonferansen etter kamp. Under forrige samling ble han anklaget for å være «for lite involvert» av Rekdal, og også denne gangen mente den tidligere landslagsgeneralen at Arsenal-spilleren forsvant for mye ut av kampen. Grafikk: www.sofascore.com – Han (Ståle Solbakken) kan jo ikke forsvare over lang, lang tid at han har en kaptein som er anonym. Det kommer til å stoppe opp, da sier en på benken at han presterer bedre og vil inn. Kanskje det er en forbannelse over den som er kaptein på landslaget, at han blir tvunget til å være anonym, sier den mangeårige nøkkelspilleren på midtbanen til Drillos legendariske 1990-tallslag. Rekdal presiserer at han ikke mener Ødegaard bør hives ut av laget, men etterlyser at kapteinen får en mer definert rolle på landslaget.  – Hovedargumentasjonen er at om vi klarer å få mer ut av ham, så blir laget bedre. Mer farlig, mer kreativt, mer produktivt, sa Rekdal under sendingen rundt Tyrkia-kampen, som var så nær å ende med norsk jubel etter Ødegaards innlegg: – Vi skulle gjerne hatt tre poeng og har noen kjempesjanser. Litt småskuffende er det, selv om vi kommer under som vi gjør, sier Martin Ødegaard selv om 1–1-kampen til TV 2. Kapteinens sterkeste involvering kom på overtid, da han fant Mohamed Elyounoussi med et strøkent innlegg på bakerste stolpe. Headingen strøk lengste stolpe og var få centimeter unna å sende Norge hjem med tre poeng. – Jeg hadde jo håpet at han skulle være enda litt mer fremoverrettet, men du ser på det innlegget har på slutten til «Moi», jeg vil at han skal bruke de egenskapene mer rått. Litt mer risiko fremover, tørre å være litt råere fremover, for han har jo et blikk for spillet og det er åpenbart, sier tidligere landslagsspiller Morten Gamst Pedersen (40) om Ødegaard til VG. Her var Rekdals forrige kritikk av Ødegaard: En annen tidligere Norge-helt, Rune Bratseth (60), skjønner at forventningene til Ødegaard er høye, men understreker at det ikke er grunn til å sette minus ved hans prestasjon etter Tyrkia-kampen. – Forventningene er selvfølgelig skyhøye til en spiller som har den historien han har. Han har vært et supertalent, ja, man kan alltid forvente seg mer, samtidig går han foran. Han er veldig god i press-spillet, og har et innlegg som burde vært målgivende. Man har forventninger, og det må han leve med som kaptein på det norske landslaget. Man skal kreve litt ekstra, sier den tidligere landslagsstopperen og nåværende Vsport-eksperten.


Forrige uke var Ap-toppene julebordenes fremste forsvarere. Nå innfører de restriksjoner på besøk i folks hjem. Ingen kan si at politikerne ikke snur seg fort.  De siste ukene har Ap-toppene hørtes ut som de sindige, liberale røstene som vi ikke har hørt mye til i offentligheten det siste året. Vi må leve med viruset i samfunnet, puste med magen, dra på julebord og håndtere smitte lokalt, ble det gjentatt.  Det ble advart mot uforholdsmessige inngrep i folks liv, og det virket på statsministeren som det var helt uaktuelt å regulere hva vanlige folk skal gjøre i sine private hjem. Nå høres Jonas Gahr Støre ut som en kopi av Bent Høie når han hevder at det verste som kan skje «er at smitten går fritt og helsevesenet bryter sammen». I det politiske miljøet mumles det om at Høyre har skylden. Presset fra sentrale Høyre-topper om flere tiltak var ifølge flere så kraftige at det var håpløst å stå imot.  Samtidig har advarslene fra helsemyndighetene vært usedvanlig sterke og skarpe, selv om de understreker at usikkerheten rundt den nye mutanten omikron er stor.  Selv om regjeringen har gjort seg til et lett bytte for opposisjonen og vitsemakerne, er det også beskrivende for det uforutsigbare livet under en pandemi. Det som er riktig på mandag, kan være helt feil på torsdag. Likevel er det krevende å kommunisere.  «Er det bare meg, eller var Erna og Bent bedre på korona?» Det er snakkisen i de tusen hjem, og det er heller ikke så rart. Vi er vant til at det er Høyre-toppene som har ansvar for pandemien.  De var trygge i rollene sine da viruset traff landet, og har naturlig nok et stort forsprang målt i erfaring og innsikt. Men også situasjonen er en ganske annen – både politisk, i opinionen og ikke minst helsefaglig. Da Erna Solberg stengte ned landet i mars i fjor, satt alle i stram giv akt foran fjernsynet. Kritikken fra opposisjonen handlet stort sett om flere og bedre økonomiske støtteordninger.  Spørsmålene fra både mediene og vanlige folk handlet i all hovedsak om hvorfor de ikke gjorde mer, var strengere eller stengte ned landet fortere. Det var langt mer «hvorfor ikke» enn «hvorfor». Regjeringen fikk god hjelp med å heve pekefingeren og sørge for at reglene ble etterlevd av det lokale smittevernpolitiet som viste seg å trives godt i mange av oss. Folk var redde, og vi har lært det siste året at frykt er et særdeles effektivt våpen. Nå er situasjonen en ganske annen. Etter pressekonferansen onsdag brukte ikke opposisjonen mange sekunder på å hamre ut kritikk. Regjeringen er bakpå, sa Venstre, som etterlyser en plan. Regjeringen virker uforberedt, sa KrF, som mener folk blir forvirret. Selv om de bruker de samme ordene, er innholdet i kritikken fra Venstre og KrF ganske ulik.  Dette er en «rot og røre-regjering», sa Frp. Det lyste lang vei at de var fornøyd med rimet sitt. Bare fra Høyre var det stille. De trengte heller ikke si så mye mer. «Hva var det vi sa?» hang fortsatt i lufta. Selv om noen fortsatt er redde, er det en helt annen stemning i befolkningen. Mange bryr seg ikke nevneverdig. De fleste gjør det man må, men med en helt annen overbevisning enn før. Mange er usikre på om dette virkelig er nødvendig. Folk virker vel så bekymret for strømregningen som for viruset.  Andre mener som vanlig at vi må gjøre mye mer. Påfallende nok er det folk i Nord-Norge som mener vi må stramme inn mest, mens færrest i Oslo ønsker strengere tiltak. Det sier kanskje litt om at byrdene ved pandemien har vært noe ujevnt fordelt, også geografisk.  Men dugnadsstemningen og den store følelsen av å være i samme båt, er definitivt over. Selv om det gjør jobben til Støre og helseminister Ingvild Kjerkol vanskeligere, er både kritikken og debatten et sunnhetstegn. Den offentligheten vi hadde under nedstengningen, var ikke god


GARDERMOEN (VG) Sylvi Listhaug advarer Høyre kraftig mot en ny EU-debatt. Men hovedskytset retter hun mot Sp-leder og finansminister Trygve Slagsvold Vedum. – Den største fienden mot folks økonomiske frihet han heter Trygve Slagsvold Vedum, sier Frp-leder Listhaug. I sin tale til Frps landsmøte fredag, advarer Listhaug  flere ganger mot angrep på norske verdier.  Én verdiene hun tar opp, er folks økonomiske frihet. Der angriper hun regjeringen, og spesielt Senterpartiet, for å gjøre for lite med høye strømregninger, drivstoffpriser og høye utgifter. – I en tid hvor folk blør, så har vi altså en finansminister som har låst seg inne på et kontor i Oslo for å «følge situasjonen nøye». Min beskjed til «kalkulator-Trygve» er klokkeklar: Kom deg ut av kontoret og sørg for at folk flest og bedriftene våre får hjelp til å komme seg gjennom strømkrisen, sier Listhaug.  Listhaug sier hun mener mener at luften har gått ut av Senterpartiet og at de bør ut av regjeringen hvis de ikke får gjort mer. – Latteren er borte. Kaffekanna er tom og vi har fått erfare at det er vanlige folks tur – vanlige folks tur til å bli flådd.  Hun kritiserte ham for å skryte av kutt i elavgiften - og minnet ham om Sps løfte om at de ikke ville sitte i regjering hvis bensinprisen ble høyere enn 20 kroner.  Nei til EU-debatt Frp-lederen innledet sin tale med en hyllest av Ukrainas president Zelenskyj, og en kraftig advarsel mot Russlands krig i Europa.  – Våre verdier er under angrep, sier Frp-lederen.  – Når autoritære krefter i Europa på ny forsøker å rive ned den friheten vi har bygd opp, kan ikke Norge sitte i ro og vente på at det går over. Vi går inn i et nytt tidsskille nå. Det vil kreve mye av oss, og det vil kreve politisk handlekraft.  Listhaug krever at Norge oppgraderer det norske forsvaret snarest, og sier at det er viktigere enn å investere i aksjer på børser og kjøpe handlegater i London.  Men hun understreker også at hun mener Norge må samarbeide tettere med USA og Nato - og sier klart nei til en ny EU-debatt. – Hvis Høyre har ambisjoner om å styre Norge sammen med Frp etter valget i 2025, så kan de bare legge drømmen om Brussel død med en eneste gang, sier Listhaug.  – Skremt av USA-hatet Listhaug kritiserer de norske Nato-motstanderne og partiene på venstresiden som fronter den. Både SV og Rødt ønsker å ta Norge ut av Nato. – Jeg blir regelrett skremt av det USA-hatet og Nato-motstanden som vises av partier og krefter på venstresiden. I en tid hvor russisk aggresjon og autoritære ideer går til krig mot demokratiske land i Europa, så må venstresidens naive lefling med farlige ideer og idiotisk politikk møte motstand, sier Listhaug. – Fremskrittspartiet er den fremste garantisten for å styrke våre bånd med USA og NATO, og vi skal ikke vike en tomme, sier hun. – Putins beste venner I sin tale inviterer også Listhaug til det hun kaller et oljeforlik med Senterpartiet, Høyre og Arbeiderpartiet. Hun sier at det er helt feil å redusere norsk olje- og gassutvinning, når Europa har blitt avhengig av russisk olje og gass .  – Jeg vil derfor komme med en innstendig oppfordring til AP, SP og Høyre: Nå må tiden for naiv energipolitikk være over. Dere må slutte å la partier som i praksis er Putins beste venner presse dere til å spille hasard med norsk sikkerhetspolitikk og norske arbeidsplasser, sier hun.  Vedum: - Godt med kaffe på kanna Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum svarer i en epost at han nesten synes litt synd på Listhaug, som bruker så mye tid på ham om dagen.  – Jeg kan berolige Listhaug med at det fortsatt er godt med kaffe på kanna. Jeg startet denne uken med å møte industriarbeiderne på oljeplattformen Johan Sverdrup, og avslutter uka på en okseauksjon sammen med andre bønder. Så jeg lever godt med kritikken fra Listhaug og FrP fra et konferansehotell på Gardermoen, svarer han


Programleder Christer Falck (52) venter barn med Line Vee Hanum (44). «12. januar 2022 er den store dagen. Vi krangler litt om navn (mitt forslag er Prince Rogers. Hun er ikke helt overbevist). Men siden Line alltid har dobbeltstemme, så vinner nok hun», skriver Falck på Facebook tirsdag.  Han deler samtidig bilde av seg selv og kjæresten Line Vee Hanum, og et bilde der sistnevnte viser frem gravidmagen.  Falck og Hanum bekreftet forholdet i 2011. Hun var da pressesjef i TV 3 og han programleder for «Robinssonekspedisjonen» på samme kanal. – Hun er den morsomste dama jeg har møtt, sa Falck i et intervju med VG året etter. Han har to barn fra et tidligere forhold. Barnet blir det første for Hanum. Paret har sin base på Nordstrand i Oslo. Spøken om navneforslaget bunner i Falcks enorme interesse for avdøde Prince. Falck er i disse dager i gang med innspillingen av realityserien «16 Weeks of Hell» på TVN, som handler om at han og fire andre kjendiser skal trene og komme i form. VG har forsøkt å komme i kontakt med Falck.


USAs president sier han vil redde det amerikanske demokratiet, men sliter med å få med seg sine egne. I en tale i Atlanta tirsdag tok presidenten store ord i sin munn da han snakket om ståa i USA og hvor viktig det er å få endret valglovene.  – I løpet av de kommende dagene står vi foran et vendepunkt i dette landets historie. Spørsmålet er: Velger vi demokrati foran autokrati, lys fremfor mørke, rettferdighet i stedet for urettferdighet? Jeg vet hvor jeg står, sa presidenten. Bakgrunn: Slik endres valglovene Biden støtter demokratenes forslag om å endre prosedyrene for avstemning i senatet, som krever at 60 av 100 senatsmedlemmer godkjenner et forslag, den såkalte filibusterregelen.  Det flertallet har ikke Demokratene, de har kun 50. Å endre prosedyrene har ifølge den amerikanske presidenten som mål å beskytte «hjertet og sjelen i demokratiet».  – Jeg har hatt stille samtaler med medlemmer av kongressen de siste to månedene, sa presidenten om prosessen med å endre valglovene.  – Jeg er lei av å være stille!  Forslagene har som mål å gjøre det vanskeligere å manipulere valgresultater gjennom stramme stemmerettskrav og inndeling av valgdistrikter som er tilpasset det ene partiets formål.  Som VG skrev i desember ble det i løpet av 2019 fremmet 440 valgrelaterte lovforslag i 49 delstater i løpet av 2021. 88 av lovforslagene skal behandles i 2022. Biden kommenterte også en ny valglov i Georgia, hvor han befant seg, og mente den kom som følge av «den store løgnen», og at den har som mål å undertrykke stemmen din og undergrave valgene, skriver CNN. Den republikanske guvernøren Brian Kemp hevder presidenten lyver om loven og sier den vil gjøre det lettere å stemme, og vanskeligere å jukse. Selv om presidenten uttrykte seg i klartekst er ikke det nok for mange på venstresiden i det Demokratiske partiet, skriver LA Times. – Vi trenger ikke en ny tale. Det vi trenger er en plan sie Cliff Albright i aktivistgruppen Black Voters Matter Fund. Den profilerte demokraten Stacey Abrams i Georgia droppet å få med seg presidentens tale, selv om Biden bedyrer at hun er på samme side som han ifølge Fox News. Selv om Biden skulle klare å endre filibusterregelen har han fremdeles ikke de nødvendige flertallet Samtlige 50 demokratiske senatorer må stemme for å gjennomføre endringene av valglovene. Minst to av dem, Joe Manchin III i West-Virginia og Kyrsten Sinema i Arizona har begge sagt at de motsetter seg endringene, skriver Los Angeles Times. Og det later ikke til at han vil la seg presse av det hvite hus – Vi trenger noen endringer for at senatet skal fungere bedre, men å endre filibusterregelen vil ikke føre til det, sier han. VG/NTB


De britiske kusinene gikk viralt og ble barnestjerner for elleve år siden. Nå har de gjenskapt opptredenen som gikk viralt. Husker du Sophia Grace og Rosie fra The Ellen Show?  For 11 år ble de to kusinene fra østkysten i England verdenskjente for sin versjon av «Superbass»-sangen til Nicki Minaj.  I prinsessekjoler danset de, mens eldstemann Sophia Grace rappet Nicki Minaj sine velkjente vers.  Kort tid etter ble de hentet inn til «The Ellen DeGeneres Show» for å fremføre sangen der. Jentene ble også overrasket med et møte med Minaj.  Fikk smaken på livet i rampelyset Etter opptredenen på «The Ellen DeGeneres Show» gjorde kusinene flere opptak for TV-programmet. Store kjendiser som Britney Spears, Justin Bieber, Katy Perry og Jenner-søstrene, Kylie og Kendall er blant dem som kusinene fikk møte og intervjue i barndommen. I en av de aller siste episodene av «The Ellen DeGeneres Show» har de britiske kusinene, som nå har blitt 15 og 19 år, gjenskapt opptredenen.  Se opptredenen her:  I en ny YouTube-video forteller nå 15- og 19- åringen om hvor de er i dag og hva de opplevde som barn. Begge to fikk smaken på livet i rampelyset i tidlig alder, og har nå gitt ut musikk.  De fikk laget sin egen film, «Royal Adventure», og hadde også en gjesteopptreden i Disney-serien «Sam & Cat». Kusinene har gitt ut barnebøker, og også blitt gjenskapt som «Barbie»-dukker. Få et gjensyn med videoen som gikk viralt i 2011 her:  Siste sesong med «Ellen Show» Denne uken vises aller siste episode av Ellen DeGeneres’ selvtitulerte talkshow. Programmet har gått på TV siden høsten 2003, i nitten sesonger.  Sommeren 2020 publiserte Buzzfeed News flere artikler hvor tidligere ansatte i produksjonsteamet bak «The Ellen DeGeneres Show» anklaget Ellen DeGeneres for å skape et dårlig arbeidsmiljø. Ikke lenge etter kontroversene rundt arbeidsmiljøet ble det klart at 2021/2022-sesongen ville bli den siste. Se mer om anklagene her:

Slik ser barne- stjernene ut 11 år senere


KØBENHAVN (VG) Sist sommer ble skuespillerprofilene Jon Øigarden, Nicolai Cleve Broch og Agnes Kittelsen saksøkt av sine egne agenter, danske Panorama Agency. Onsdag starter rettssaken. I snart to år har de tre norske skuespillerne ligget i en bitter strid med gigantagenturet Panorama Agency (PA). VG kjenner til at de tre, via Norsk Skuespillerforbund, har forhandlet med PA helt inntil forrige uke for å finne en minnelig løsning og eventuelt inngå et forlik, uten at dette lyktes. Dermed går rettssaken som planlagt i København byret onsdag. Jon Øigarden er den første av de tre som tar plass i vitneboksen, det skjer i formiddag. Krangelen mellom de to partene er kompleks, men sentralt står spørsmålet om PA har rimelig rett til å kreve provisjon av skuespillernes inntekter i flere år etter at kontrakten er sagt opp. Det dreier seg om et såkalt «ettervederlag», forteller Skuespillerforbundets generalsekretær, Anders Bredmose. – Panorama mener seg altså berettiget til å kreve agenthonorar i opp til tre og et halvt år etter kontraktens utløp, selv om Panorama ikke foretar seg noe, og selv om Panorama ikke har noe å gjøre med skuespillernes inntjening, sier Bredmose til VG. Han mener at Panoramas kontraktsvilkår er både i strid med Norsk Skuespillerforbund og Dansk Skuespillerforbunds retningslinjer for god agentskikk. – Kontraktsvilkåret er helt uhørt i Skandinavia, hevder Anders Bredmose. PAs advokat, Bjarke Vejby, opplyser til VG at de ikke ønsker å forhåndsprosedere saken i mediene nå som den har havnet i rettssystemet. Heller ikke Jon Øigarden eller Nicolai Cleve Broch ønsker å si noe mer før de har avgitt sin forklaring denne uken. Da VG avslørte konflikten i juni i fjor, kom det blant annet frem at Norsk Skuespillerforbund (NSF) – med rundt 1500 medlemmer – siden 2017 har mottatt 22 henvendelser fra sine norske medlemmer som har hatt problemer med å bli løst fra kontrakten med PA. Danske PA er en gigant blant skandinaviske agenter og har en rekke norske profiler i stallen foruten Jon Øigarden, Agnes Kittelsen og Nicolai Cleve Broch; som Kristoffer Hivju, Tobias Santelmann, Ellen Dorrit Pedersen, Anders Danielsen Lie, Marie Blokhus, Mariann Saastad Ottesen og John Carew, for bare å nevne noen. – Det er jo en merkelig situasjon at man skal stevnes av sin egen agent, men jeg er veldig glad for at skuespillerforbundet tar dette på alvor og bistår oss gjennom denne vanskelige prosessen, sa Jon Øigarden til VG da konflikten ble offentlig gjennom VGs oppslag. Alle de tre saksøkte understreket da viktigheten av å belyse det de hevder er en «ukultur» i agentbransjen. – For meg handler dette om å være solidarisk med mine kollegaer og bransjen, slik at vi kan få sagt tydelig ifra om at vi ikke ønsker en slik ukultur jeg opplever Panorama står for, sa Agnes Kittelsen. – Dersom det er dette som må til for å belyse ukulturen som Panorama Agency bedriver, så får det bli sånn. Jeg står godt og trygt i dette, uttalte Nicolai Cleve Broch som sa opp med PA for tre år siden. PAs advokat Bjarke Vejby svarte dette for et år siden: – PA har ingen interesse av skittkasting, skuespillerne må naturligvis mene hva de vil om PA. Men faktum er at skuespillerne har hatt PA som agent i en årrekke, og det er PA som har vært medvirkende årsak til at skuespillernes karrierer er blitt bygd opp gjennom mange år. Det er satt av tre dager til saken i København byret.

Jon Øigarden saksøkt:  Inntar vitne- boksen i dag


Advokat Camille Vasquez konfronterte Amber Heard med hvorfor Johnny Depp ikke har sett henne i øynene en eneste gang under rettssalen. Amber Heard (36) har de siste to dagene i retten i Virginia måtte svare for en rekke påstander som Johnny Depps (58) advokater mener er blank løgn fra hennes side. Stridens kjerne er kronikken i Washington Post fra 2018, der Heard tok et oppgjør med partnervold. Depp har saksøkt Heard for ærekrenkelse, og hun har levert motsøksmål.  Oppsummering: Alt du trenger å vite om rettssaken så langt Heard står fast på at hun fryktet for livet sitt, at hun ble banket opp og seksuelt misbrukt. Depp sier at det var hun som var voldelig, og at han aldri har slått en kvinne. Mandag og tirsdag ble Heard grillet i time etter time av Depps advokat, Camille Vasquez (37).  Heard ble også spurt om hun hadde registrert at Depp ikke én gang i løpet av rettssaken så langt har møtt blikket hennes. Det svarte Heard bekreftende på. Heard svarte også ja da Vasquez sa at Heard på sin side har sett på Depp mange ganger underveis. Depp har sett ned i pulten konstant mens ekskona har sittet i vitneboksen.  – Det er fordi han har lovet deg at du aldri skal få se hans øyne igjen, sa Vasquez. Det er også spilt av lydopptak i retten, fra 2016, hvor Depp sier nettopp det til Heard. I lydopptaket trygler Heard om forsoning kort etter at hun har stått frem med voldsbeskyldninger og fått ilagt Depp besøksforbud. I retten svarte Heard: – Han kan ikke se på meg, fordi han er skyldig. Han vet han lyver, hvilken annen grunn er det til at han ikke ser på meg? Jeg overlevde denne mannen, og jeg er her – og jeg klarer å se på ham. Heard ble også grillet om dokumentasjon på at hun selv planla tid for narkotikainntak under bryllupsfeiringen i 2015. Dette innrømmet hun. Heard og hennes forsvarere har tidligere uttalt at Depp «ble et monster» da han ruset seg. – Så du planla narkotika i bryllupet med en du beskriver som rusavhengig? spurte Vasquez. – I rettferdighetens navn – vi skulle ha hver våre fester. Dette er et tidlig utkast av planer, sa Heard om dokumentasjonen. I retten ble det også lagt frem notater fra en «kjærlighetsdagsbok» paret hadde. Der ble Heard konfrontert med at hun beklaget at hun «hadde såret ham», og at «hun kan bli gal noen ganger», og at hun «ikke vet om hun noen gang vil kunne forandre seg». Heard forklarte at hun skrev i fortvilelse, fordi hun på den tiden desperat ønsket å forlate det hun omtaler som «et giftig forhold». Samtidig ble det lagt frem en lang rekke tekstmeldinger der Heard non stop tryglet Depp om imøtekommelse, og at han «ikke måtte bryte mellom dem». Heard svarte at hun tekstet fordi hun var redd han skulle gå ut og ruse seg. – Han trengte pause fra deg. Hvem var det egentlige monsteret i deres forhold? spurte Vasquez tirsdag. – Halve Johnny, svarte Heard og la til: – Den andre halvdelen av ham er herlig, nydelig og mannen jeg elsket.  I tillegg ble Heard grillet om hvorfor hun ikke oppsøkte lege i Australia etter angivelig å ha blitt mishandlet seksuelt og skadet på annet vis. Heard svarte: – Fordi jeg ikke ville at noen skulle vite det. Også den stor kniven som Heard ga til Depp mens de var sammen, ble lagt frem i retten. – Så du ga denne kniven til mannen du sier mishandlet deg? spurte Vasquez. – Jeg trodde ikke at han skulle stikke meg med den, svarte Heard. Heard holder fast på at det var en av hundene som gjorde fra seg i Depps seng, i den så omtalte krangelen. Depp på sin side har vitnet om at han mener det var kona som var rasende og plantet egen avføring der. Depps ekskone ble også konfrontert med at hun i 2009 ble arrestert for å ha gått fysisk til angrep på sin daværende kone, Tasya Van Ree (46). Heards ekskone trakk senere anmeldelsen.  Heard sier at hun aldri slo ekskona, og at hun aldri noensinne har «fornærmet en kjærlighetspartner», hverken Depp eller noen annen


Volodymyr (13) er ett av mange ofre for Vladimir Putins invasjon i Ukraina. Han er ikke bare alvorlig skadet, han har også mistet faren sin og en fetter. Selv ble 13-åringen skutt i kjeven, ryggen, armen og benet. Også moren hans ble skadet.  Faren og fetteren døde da bilen de satt i ble beskutt to dager etter at Russland invaderte landet. – Han kan ikke gå ennå, men legene har fortalt ham at han vil være i stand til å stå på føttene senere, sier moren hans, Natalia (34) til nyhetsbyrået AFP – et intervju som er gjengitt av blant annet den franske radiostasjonen RFI. AFP skriver at moren ser sliten ut der hun sitter på en seng ved siden av sønnen i det halvmørke rommet i barnesykehuset Okhmatdyt i Kyiv. Hun forteller at før krigen elsket Volodymyr, i likhet med de fleste tenåringer, å leke med mobilen sin og gå tur med hunden. Nå sitter han stille i sykehussengen. Ansiktet er preget av et stort arr som går fra kjeven og helt opp til den blonderte hårlokken som henger slapt ned. Han hvisker at i dag går det «bra», men ifølge legene må han gjennom enda flere operasjoner selv om det nå er gått tre uker siden han ble innlagt. Legene viser AFP-journalisten eksplisitte bilder av hvordan såret i ansiktet hans så ut da gutten kom til sykehuset.  Krigen var bare to dager gammel da familiens blå Lada havnet i en skuddveksling i det russiske rekognoseringsstyrker forsøkte å ta seg inn i Kyiv. – Vi forsto ikke hvem som skjøt. Når det hele er over, skal vi finne ut av alle detaljene. De vil bli straffet, sier moren. Hun stryker seg jevnlig over armen mens hun snakker. Også Natalia ble såret i angrepet. – Mine skader vil leges, men jeg kan ikke gjenopplive mannen min eller nevøen min. Han var seks år gammel. Hverken mannens eller nevøens navn fremkommer i AFP-reportasjen. Jobber døgnet rundt Ukrainas største barnesykehus har fått merke krigens traumer. – Det er virkelig fryktelig, det er utfordrende, det er forferdelig, sier barnelege Svitlana Onysko til det franske nyhetsbyrået AFP. – Vi bor på sykehuset, vi går ikke hjem. Vi er tilgjengelige 24/7 uansett tid på døgnet – dag natt, morgen, kveld, legger hun til. Legen forteller at de jobber på spreng for å hjelpe flest mulig barn. – Det er vanskelig både psykisk og moralsk siden dette er barn. Men for oss voksne er det også vanskelig fordi det er krig. Russlands president Vladimir Putins invasjon av Ukraina, som han konsekvent omtaler som en «spesialoperasjon», har ført til enorme lidelser for sivilbefolkningen. Selv om hovedstaden Kyiv så langt har blitt spart for den mest intense bombingen, har fire barn der mistet livet og 16 er såret, ifølge lokale myndigheter. Hjemsøkes av grusomme minner De fleste barna som blir skadet i Kyiv blir brakt til barnesykehuset Okhmatdyt, og personalet sier de hjemsøkes av minnene. Som det av en mor, Olga, som forsøkte å beskytte sin én måned gamle datter etter at en granat traff boligblokken de bodde i og ødela en barnehage i nærheten. Legene fjernet granatsplintene fra Olgas kropp og behandlet skadene på ektemannens ben. Og så var det den fire år gamle blonde gutten som i all hast ble brakt inn på båre med alvorlige granatskader etter en trefning i Kyiv. Og den seks år gamle jenta som fikk skader i begge bena i et angrep i Hostomel, en by like utenfor hovedstaden, som også tok fra henne moren. AFP skriver at også sykehusets egen nyfødtavdeling er blitt truffet av granatsplinter i ett av angrepene. Les også: Zelenskyj: Beleiringen av Mariupol vil huskes som en krigsforbrytelse De fleste av sykehusets ansatte har ingen tidligere krigserfaring. De prøver så godt de kan å håndtere det ortopeden Vlasii Pylypko beskriver som «forferdelige skader». – Siden krigen begynte har vi behandlet skadede, sårede mennesker


Ukraina har bedt Norge ta lederskap for gjenoppbygging av en region i landet, når krigen er over. Men det ønsker ikke statsminister Jonas Gahr Støre (Ap). Han vil heller støtte gjenoppbygging på andre måter.  Ukraina vil ha et enormt behov for hjelp til gjenoppbygging, ifølge landets ambassadør til Norge, Viacheslav Yatsiuk. – President Zelenskyj har utfordret en rekke land, blant dem Norge, til å ta ansvaret for deler av gjenoppbyggingen når krigen er over. Det kan være en region, en del av en region eller en sektor, som å gjenoppbygge sykehus som de russiske angriperne har ødelagt, sier ambassadøren til VG. Han viser til at Storbritannia har påtatt seg lederansvaret for gjenoppbyggingen av hovedstanden Kyiv etter det som Russland har ødelagt.  – Danmark var tilbudt seg å ta et lederansvar for Mikolaiyv. De baltiske landene vurderer å ta ansvar for sine regioner. Vi håper at  Norge vil støtte Ukrainas gjenoppbygging og velge en region hvor Norge kan ta en ledende rolle, sier Yatisiuk. Støre er skeptisk  Støre sier til VG at regjeringen diskuterer videre støtte til Ukraina med andre land, og at støtte til gjenoppbygging er et viktig tema.  – Norge har mye å bidra med i sektorer som fornybar energi og helsevesen, men vi skal lytte til Ukraina og ha respekt for at det blir et stort behov for sterk koordinering, sier statsministeren.  Men han er ikke klar til å følge etter Danmark og Storbritannia, og adoptere en egen region:  – Jeg er litt skeptisk til det tiltaket, sier Støre. – Vi må se på land som helhet. Og da er det viktig at landets egne myndigheter er med på prioriteringene. Marshall-hjelpen etter andre verdenskrig ga landene rom for egen utvikling, mot at de oppfylte kriterier som demokrati og medvirkning. Uten koordinering risikerer vi at regionene får ulik utvikling, Derfor er dette noe vi ikke har gått inn for, legger han til. Uklart utfall  Tirsdag holdt han en gjesteforelesning for studenter ved Universitetet i Oslo, om Russlands krigføring mot Ukraina. Han ba studentene være forberedt på en lang krig. – Det er vanskelig nå å se noe grunnlag for en varig og stabil fred. Russland trenger en seier og vil neppe gi seg. Ukraina kan neppe godta så store avståelser av sitt territorium som Russland ønsker. Partenes minimumskrav overlapper ikke hverandre, sa Støre. For to uker siden sa Nato-sjef Jens Stoltenberg at «Ukraina kan vinne denne krigen».  Støre er langt mer pessimistisk på Ukrainas vegne: – Vi kjenner ikke utgangen av denne krigen, sa statsministeren til studentene. – Hvorfor vurderer du og Jens Stoltenberg dette så ulikt, Støre? – Jeg vil ikke lage noen motsetning av det, svarer han. – Jeg beskriver det vi ser, ut fra de medierapportene vi leser. Det er er uoversiktlig bilde, og sannheten er som vi vet det første offeret i krig. Nå er det høy kampintensitet på stillestående fronter. Og jeg vil være varsom med å trekke noen konklusjon om hvilken retning dette trekker i, sier Støre til VG.


I gate etter gate kjemper ukrainske styrker nå mot russerne i byen Sievierodonetsk. Fortsatt skal tusener av sivile gjemme seg i tilfluktsrom.  De siste dagene skal russiske styrker ha kommet nærmere overtagelse av en av Donbas viktigste byer, Sievierodonetsk. – Sievierodonetsk og Lysytsjansk er «døde byer», sa den ukrainske presidenten Volodymyr Zelenskyj mandag etter å ha besøkt byene Lysytsjansk i Luhansk og Soledar i Donetsk.  Han innrømmet at de ukrainske styrker sliter og at styrkene som fortsatt holder ut i den østlige byen Severodonetsk er i undertall av russiske styrker. Men mandag kveld kom en kontrabeskjed fra Ukrainas generalstab:  Undertallig til tross, ukrainske styrker gir ikke opp. «Kamper finner fortsatt sted i den østlige delen av byen og Ukrainske tropper har slått tilbake et russisk angrep nær landsbyen Voronove nær Sievierodonetsk», melder avisen Kyiv Independent på Twitter. Generalstaben hevder at ukrainske tropper igjen har fått et visst overtak i den strategisk viktige byen. – Ukrainske tropper blokkerer Russland fra å beslaglegge strategisk vei i Donbas, skriver den Generalstaben videre på Twitter. Barn gjemmer seg under kjemisk fabrikk Severodonetsk i Luhansk Oblast er normalt en by med 100.000 mennesker.  De siste ukene har titusener flyktet fra byen, men fortsatt skal mange sivile være igjen, hovedsaklig i tilfluktsrom. Da russiske tropper rykket frem i slutten av mai, var 15.000 igjen i byen som har blitt beskutt av russisk artilleri i ukesvis, ifølge den ukrainske presidenten. 800 mennesker deriblant mange barn, skal gjemme seg under en kjemisk fabrikk,  melder The Guardian. Etter å ha gitt opp målet om å erobre hovedstaden Kiev og den andre byen Kharkiv, ønsker Vladimir Putin overtagelse og militær seier Donbas i øst, som har vært et viktig kullgruve- og industriområde på begge sider av grensen mellom Ukraina og Russland. Ukrainas Zelenskyj erklærte i april at russiske styrker hadde begynt kampen om Donbas og at ukrainske styrker lenge hadde forberedt seg på det.  De siste dagene har han kommet nærmere målet om å kapre hele Donbas-regionen. Russiske styrker har gjort framskritt i Luhansk og Donetsk samtidig som de har bombet landsbyer til ruiner, melder NTB. I mai 2022 var Sievierodonetsk og nabobyen Lysychansk, de eneste gjenværende ukrainske byene i den ellers russiskokkuperte Luhansk Oblast. Hvis russerne klarer å ta de to viktige strategiske målene i nabobyene Sievierodonetsk og Lysytsjansk, vil Putin ha styrker i hele Luhansk-regionen i Ukrainas øst, melder BBC. Da vil hele Luhansk være under deres kontroll. Mellom håp og frykt Natt til mandag sa de den ukrainske forsvarsledelsen at de kontrollerte halvparten av Sievjerodonetsk etter å ha rykket fram i byen, men utover dagen slo de russiske styrkene tilbake. Noe britisk militær etterretning skal ha bekreftet: Russerne fortsetter å presser seg mot Sloviansk, melder Euronews. Russerne har konsentrert styrkene sine om å forsøke å omringe og erobre byen de siste to ukene, og rykket frem med en hastighet på 500 meter til en kilometer om dagen. – Våre soldater klarte en stund å gå til motangrep og befridde nesten hele byen. Nå har situasjonen forverret seg for oss, medga guvernøren i Luhansk, Serhij Hajdaj, noen timer senere til Reuters. Men nå hevder altså ukrainerne at de har klart å kjempe fra seg - igjen.  Utforsk statistikken og kartene fra krigen selv i VGs Ukraina-spesial.


De hyret inn Sandra Lyng og Bob Kåre til coronakonserter i et gammelt bilverksted. Da krisestøtten kom, brukte far og sønn Riibe penger på å leie lokale, lyd, lys og biler – av sine egne selskaper.   På morgenen 1. desember i 2020 får pubeier Terje Ousdal en uvanlig telefon. Mannen som ringer, er fra et firma som arrangerer konserter.  Han vil at artisten Bob Kåre, frontfiguren i Luxus Leverpostei, skal spille i Ousdals pub i Farsund. Ousdal driver flere utesteder. Det har ikke vært lett i et coronastengt Norge. Tilbudet han får er lukrativt: Vanligvis tar Ousdal 5.000 kroner per kveld for lokalet sitt, sier han. Men mannen i telefonen sier han vil betale mye mer: 40.000 kroner for to kvelder. Ousdal stusser: Hvorfor vil mannen betale over markedspris? Da Ousdal får høre hvor pengene kommer fra, er han ikke interessert. I en Messenger-melding til konsertarrangøren Øyvind Riibe skriver han: – Dette er en offentlig betalt fest hvor du putter fellesskapets penger i lommen.  I underkant av fire uker senere står artisten Bob Kåre på en provisorisk scene i et bilverksted noen kilometer utenfor Farsund. Seks publikummere har møtt opp til pandemi-konsert i det gamle utstillingslokalet til verkstedet. Disse har betalt til sammen 400 kroner for konserten. Arrangøren betaler 40.000 kroner for å leie konsertplass av verkstedet to kvelder, bekrefter Øyvind Riibe.  Men pengene går ikke langt: Bilverkstedet drives av firmaet til faren - mannen som også eier firmaet bak konserten.  Dette er historien om hvordan Øyvind Riibe fikk krisestøtte til å leie lokale, utstyr og artister av sin fars firmaer for å arrangere konserter under pandemien. Høsten 2020 går gamle Farsund bilverksted konkurs. Kort tid etterpå oppretter Lars Eirik Riibe et selskap som tar over de tomme lokalene. Sønnen Øyvind går inn som daglig leder i Multi Bilverksted AS. Far og sønn har i flere år drevet en rekke andre firmaer i underholdningsbransjen. Nå planlegger et av dem romjulskonserter i Farsund-området. Riibe junior får ikke leie Terje Ousdals utested. Da finner han en annen løsning. Samme dag sender selskapet en søknad til Kulturrådet. Multievent Drift AS søker om 666.280 kroner for å holde fire konserter i romjulen: To med Bob Kåre og to med artistene Unge Lama og DJ ME. To av konsertene skal holdes på Vanse utenfor Farsund, ifølge søknaden. Det står ingenting om at konsertene skal arrangeres i et lokale som drives av far og sønn. Kulturrådet godkjenner søknaden. Fire dager før konsertene får pubeier Terje Ousdal høre om planene. Det er da han sender en serie Messenger-meldinger til Riibe: Konflikten mellom de to ble først omtalt i Lister24.  Gjennom pandemien får Multievent Drift AS støtte til fem konserter i bilverkstedet, viser søknader VG har fått innsyn i. Én av dem er med Sandra Lyng og artisten Ida Sofie. Ti publikummere betaler til sammen 1800 kroner for å se den tidligere Idol-deltakeren. Både på Sandra Lyng-konserten og de fire andre går husleien til Multi Bilverksted AS – et av firmaene til far og sønn Riibe. I tillegg til Multievent Drift og Multi Bilverksted eier far Riibe en rekke firmaer, som driver med blant annet lyd- og lysutleie, booking og management av artister samt bilutleie. VG kan nå avdekke hvordan krisestøtten som sønnen Øyvind Riibe fikk innvilget, ble brukt til å kjøpe tjenester fra farens selskaper.  Da artisten Unge Lama går på scenen på bilverkstedet 1. juledag, er det ikke bare artisten selv som får betalt. Det gjør også managementet hans i Value Artist AS. Også dette firmaet er eid av far Riibe.  Minst 33 av de 38 konsertene som mottok krisestøtte ble gjennomført med artister som var booket gjennom Value Artist AS, kan VG dokumentere gjennom innsyn i søknadene.  Riibe bekrefter dette til VG. – Hva fakturerte dere som bookinghonorar? – Det er konkurransesensitivt, så det kan jeg ikke si. Lyd- og lysutstyret til konserten på verkstedet er leid av Zales AS

Far og sønn fikk millioner i krisestøtte:  Hyret inn artister til konserter i eget bilverksted


PARIS/OSLO (VG) Lørdag ettermiddag møtte kjendisene opp i finstasen for å delta i Vanessa Rudjord (46) og Jonas Forsangs (41) bryllup.  Midt i inngangen til det eksklusive slottet Chateau de Villette skimtes Vanessa Rudjord iført en hvit brudekjole. Slottet ligger en times kjøretur fra sentrum av Paris, og her har hun og Jonas Forsang invitert venner og familie for en storslagen vielse og bryllupsfest. VG var til stede da kjendisgjestene samlet seg utenfor hotell Ritz lørdag formiddag. Temperaturmåleren viste 25 grader og sol. Da VG ankom slottet lørdag ettermiddag høljet det ned med lyn og torden.  Stemningen var likevel på topp – fra porten ved slottet kunne man høre latter. Kjendisdeltagerne har tidligere postet hyppig fra både utdrikningslag, festmiddag og fra sammenkomsten på hotell Ritz. Bilder bak slottsporten er foreløpig nesten ikke-eksisterende. Ifølge slottets egne hjemmesider er eiendommen plassert på et skogfylt område med to innsjøer, et område som rommer rundt 750.000 kvadratmeter. Bilder fra hjemmesiden viser luksuriøse suiter med møbler og gulldetaljer inspirert fra 1700-tallet. I tillegg til hovedbygningen er det et kapell som er godt egnet til å holde bryllupsseremonier. Slottet har vært regnet som et historisk landemerke siden 1942, og parken er designet av André Le Nôtre – som også står bak de berømte hagene Château de Versailles. Estimert pris per hode under et arrangement kan varierer alt fra rundt 2000-10.000 kroner. Ifølge The Wedding Sparrow er startprisen for å leie hele eiendommen per natt 90.000 kroner, med et krav om minst to netter leie. Ifølge Haute Retreats koster det 223.285 kroner per natt. Før vielsen samlet gjestene seg på hotell Ritz i smørøyet av hovedstaden i en snau time. To svarte busser skulle så frakte dem videre til den hemmelige bryllups-destinasjonen. – Jeg kommer til å bli så rørt når de sier ja, sa Janne Formoe som hadde tatt på seg en lang rød silkekjole for den store dagen. Sola skinte i det hun og hennes mangeårige partner og forlovede, Jan Fredrik Karlsen, ankom. Rudjord og Forsang bor på det berømte hotellet, men det kommende brudeparet hadde på dette tidspunktet allerede dratt til bryllups-lokalet – som flere av gjestene ikke visste hvor var. Jan Fredrik Karlsen hadde for anledningen tatt på seg sort dress og svarte solbriller – men var ikke riktig klar for bryllup helt ennå. – Jeg skal inn og knytte sløyfen så er alt i orden. Petter skal hjelpe meg, sa han og lo. Se bilder av gjestene her: Petter Stordalen hadde nemlig fått på seg både sløyfe og dress da han og familien meldte sin ankomst. – Med det været vi har nå kunne det jo ikke vært bedre. Helt fantastisk, sa han og la til: – Paris er kjærlighetens by, og hva er vel bedre enn bryllup til Vanessa og Jonas. Sønnene hans, Henrik og Jakob, og svigersønnen Jens Bredberg møtte i matchende svarte dresser og sløyfe. Emilie Stordalen er også i Paris for å feire det kommende brudeparet, og var iført en brun lang kjole med åpen rygg. – Hva gleder dere dere til? – Å feire Jonas og Vanessa, sa Jakob Stordalen. Til stede er også Camilla Phil, Jenny Skavlan, Signy Fardal, Sofia Tjelta, Yosef fra Madcon, Aslak Hartberg fra Klovner i kamp – for å nevne noen. Astrid S sa at hun gledet seg til den store dagen, og mener det er talene som er det gøyeste med bryllup. Hun hadde på seg en sort kjole med høy split – i tillegg til en rosa lang blazer med puffermer, og matchende sko og veske.  Hotell Ritz har huset mange store stjerner når de har besøkt Paris. Prinsesse Diana spiste sitt siste måltid der. I tillegg har kjendiser som Kim Kardashian, Kendall Jenner, Kris Jenner, Kanye West, Kate Moss, Cardi B, Demi Moore, Uma Thurman og mange flere, blitt avbildet på vei inn eller ut av hotellet – da spesielt under Fashion week, når Paris kryr av kjendiser og moteikoner.  Et standard rom på Ritz fra lørdag 25. juni til søndag 26. juni koster fra omtrent 21.000 kroner per natt


(Ungarn-England 1–0) England tapte sin første kamp i Nations League. Samtidig opplevde de engelske spillerne at de ble pepet på av barn da de knelte mot rasisme  før matchen. Seiersmålet kom på et omdiskutert straffespark ved Dominik Szoboszlai. England hadde på forhånd 22 kamper uten tap. – UEFA står overfor fornyede spørsmål om troverdigheten rundt antirasismesanksjoner etter at engelske spillere igjen ble hånet, skriver Guardian. Til tross for at Ungarn var dømt til å spille kampen for lukkede dører, var det rundt 30.000 mennesker på tribunen. UEFAs regler tillater nemlig at skolebarn kan være på tribunen, også når kampen egentlig skal gå for tomme tribuner. Det kan være én voksen som følger per 10. barn. – De engelske spillerne ble buet på av ungarske fans, mest barn, da de knelte, til tross for at vertene var tvunget til å spille bak lukkede dører på grunn av rasisme fra tribunen, skriver Sky Sports. – Buingen fra tusenvis av skolebarn var veldig, veldig tydelig, sier Sky Sports News' seniorreporter Rob Dorsett.  Ungarn er dømt til å spille i alt tre kamper uten publikum, delvis på grunn av oppførselen til publikum under EM 2020, delvis som en følge av oppførselen i VM-kvalifiseringen mot England sist høst da det kom apelyder fra flere områder på arenaen i Budapest. Fargede Raheem Sterling fikk særlig høre det da han hadde ballen. Også under EM handlet det om rasistiske og homofobe reaksjoner fra publikum. – Forhåpentligvis kommer ungdommene på arenaen til å forstå hvorfor det er blitt slik og kanskje bidra til å oppdra den kommende generasjonen, sa Englands landslagssjef Gareth Southgate før kampen. Slik skulle det ikke bli. De ungarske spillerne knelte ikke før matchen. Dette er første gang på 60 år at Ungarn slår England i fotball. Straffesparket kom i det 65. minutt. Zsolt Nagy gikk i bakken i duell med Reece James. – Blåser han straffe der? spurte TV 2-kommentator Morten Langli overrasket.  Straffe ble det, og Dominik Szoboszlai levnet ikke Jordan Pickford noen sjanse. Han satte ballen kontrollert ned i hjørnet. Italia og Tyskland, som er de to andre lagene i puljen, spiller senere lørdag kveld.


Mannen som er siktet for massedrapene i Kongsberg ble i fjor ilagt besøksforbud mot sine foreldre etter at han skal ha truet med å drepe faren.  Politiet opplyser på en pressekonferanse torsdag formiddag at de tidligere har blitt kontaktet i forbindelse med bekymring knyttet til radikalisering av den siktede mannen. Han skal ifølge politiet være en konvertitt til Islam.  – Vi har ikke registrert meldinger på ham i 2021. Men det har vært meldinger tidligere, og disse har vært fulgt opp, sier politimester Ole Bredrup Sæverud i Sør-Øst politidistrikt.  Bakgrunn: Fire kvinner og én mann drept på Kongsberg  Den siste bekymringsmeldingen skal ha kommet i 2020. – Jeg har ikke antallet, men det har vært bekymring over noe tid sier Sæverud til VG.  – Han har konvertert til islam og vært i politiets søkelys, tenker dere at dette er religiøst motivert? – Vi vet ingenting om motiv foreløpig. Men det er naturlig å stille det spørsmålet, sier politimesteren.  Truet foreldrene Den 29. mai i fjor tok den siktede mannen seg inn i familiemedlemmenes hus, og gikk rundt i huset selv om de ba ham om å forlate stedet. Videre truet han med å drepe faren, ifølge en kjennelse fra det som den gang het Kongsberg og Eiker tingrett.  Retten ila ham derfor et seks måneder langt besøksforbud mot foreldrene som ble forkynt allerede samme dag. VG er ikke kjent med om besøksforbudet senere ble forlenget eller ikke.  Av rettens avgjørelse går det frem at mannen la igjen en Colt revolver kaliber 45 på sofaen, noe foreldrene skal ha opplevd som truende.  «Ifølge anmeldelsen ser revolveren ut som et funksjonelt våpen», står det i kjennelsen.  Til tross for besøksforbudet skal mannen ha oppsøkt foreldrene igjen i fjor sommer.  Mener familien har forsøkt å varsle Den siktede 37-åringen er dansk statsborger, men er født og har bodd i Norge hele sitt liv. Ifølge VGs opplysninger har han ikke vært i arbeid siden startet av 2000-tallet.  Danske Ekstra Bladet har snakket med familiemedlem av mannen, som forteller at familien er rystet over det som har skjedd.  – Det siste jeg hørte var at han hadde vært hjemme med en pose, og at hans mor måtte løpe hjemmefra, fordi han hadde en sabel i en pose, sier mannen, som er bosatt i Danmark til avisen.  Ifølge familiemedlemmet har den nærmeste familien vært i jevnlig kontakt med politiet og har også forsøkt å varsle andre myndigheter.  – Men han har bare gått og passet seg selv. Foreldrene har ikke kunnet passe på ham og ba derfor politiet om hjelp. Hvordan stiller man opp for mennesker som er psykisk syke, sier familiemedlemmet som understreker at mannens foreldre er «absolutt uten skyld» i de brutale handlingene.  Mannen sier han fryktet at det var den siktede mannen som var gjerningsmannen da han først hørte om hendelsen.  – Han burde ha vært på en lukket avdeling for lenge siden, sier han.  Grovt tyveri og narkotika I 2012 ble mannen dømt til 60 dagers betinget fengsel for grovt tyveri og kjøp og bruk av en mindre mengde hasj.  Av dommen går det frem at siktede også tidligere er dømt for lignende forhold, men retten mente det var så langt tilbake i tid at det ikke fikk betydning for straffeutmålingen.  Mannen ble pågrepet i Kongsberg onsdag kveld klokken 18.47. En drøy halvtime tidligere – klokke 18.13 – hadde politiet fått de første meldingene om at en mann beveget seg rundt i byen og skjøt med pil og bue.  Fire kvinner og en mann ble drept, og to personer er skadet. Politiet bekrefter torsdag morgen at gjerningsmannen brukte flere ulike våpen.  Siktede sitter i arrest i Drammen og ble natt til torsdag avhørt. Både politiet og mannens forsvarer Fredrik Neumann bekrefter overfor VG at han har erkjent de faktiske forhold.  – Han har sagt at det var han som drepte fem personer, altså de faktisk forhold, sier politiadvokat Ann Irén Svane Mathiassen til VG

Siktet 37-åring:  Truet med å drepe faren - ilagt besøksforbud


Britney Spears’ lillesøster lovet å donere bokpenger til This Is My Brave, som jobber for mental helse. Men de vil ikke ha dem. Jamie Lynn Spears (30) og hennes kommende biografi, «Things I Should Have Said», skaper kontrovers.  Mens Jamie Lynn ser frem til å fortelle sin livshistorie, har verden ikke kunnet unngå å få med seg at Britney Spears er skuffet over lillesøsteren. Også Britneys fans har vært harde mot Jamie Lynn i kommentarfelt i sosiale medier, fordi de mener hun har sviktet og utnyttet søsteren. Jamie Lynn, tidligere barnestjerne i TV-serien «Zoe», har på sin side har bedyret at hun alltid har støttet sin enda mer berømte søster, og at hun aldri har dratt nytte av Britneys penger. Jamie Lynn skriver i sin post, der hun viser frem bokomslaget, at hun vil donere deler av bokinntektene til This Is My Brave, som jobber for åpenhet om psykiske problemer.  Problemet er bare at organisasjonen takker nei. Det er reaksjoner fra nettopp Britneys støttespillere som gjør at Jamie Lynn ikke får donere penger likevel. «Vi hører dere, og vi tar affære», skriver This Is My Brave i en egen post på Instagram. De skriver videre at de har besluttet å avstå tilbudet om å få penger fra Jamie Lynns boksalg. «Vi beklager på det sterkeste overfor alle vi har fornærmet.» Under strømmer det på med kommentarer fra folk som takker for at «de gjør det rette». Jamie Lynn har ikke kommentert saken. Fortsatt ligger posten ute, der hun skriver at This Is My Brave skal få penger. Kommentarfeltet under er begrenset. Få timer etter at organisasjonen delte sin beslutning, la Jamie Lynn ut et bilde fra en bibelvers-dagbok på InstaStory, som går ut på å beholde kontrollen, finne godhet i kaos og takke også for de velsignelsene man ikke ser. Flere ganger de siste månedene har Britney delt meldinger på Instagram, som tydelig er rettet mot familien – selv om ingen navn er nevnt. Da Jamie Lynn skrev om bokslippet i forrige uke, delte Britney en ironisk post, der hun meldte at kanskje hun også skal skrive bok. Noen dager senere fulgte Britney opp med en ny melding: – Nåde være med min familie, dersom jeg noen gang gir et intervju.  Britney Spears har siden i sommer, gjennom flere rettshøringer og meldinger i sosiale medier, snakket om hvordan hun mener hun er blitt utnyttet på det groveste.  Nylig bestemte retten at Britney og Jamie Lynns far, Jamie Spears (68), midlertidig skal fjernes som verge for sin eldste datter – en oppgave han har hatt i nær 14 år. Det omstridte vergemålet skal opp i retten igjen i november.  Se oppfølgeren til «Framing Britney Spears» på VGTV:

Nekter å ta imot penger fra Britneys lillesøster


Etter at artisten Anne Grete Preus døde i august 2019, har det oppstått en strid om tolkningen av hennes testamente. Hennes bror har nå tapt i tingretten. Den folkekjære artisten, som ble 62 år gammel, døde av sykdom i august 2019.  Hun hadde etterlatt seg et testamente skrevet våren 2018, som erstattet et tidligere testamente fra 2014. Det har nå oppstått uenigheter blant arvingene om hvordan det nye testamentet skal tolkes.  Det er hennes bror, Hans Ragnar Preus, som har tatt saken til retten.  – Partene er uenige med hensyn til hvordan deler av testamentet skal tolkes, heter det i dommen som kom fra Oslo tingrett. De fem saksøkte, fire personer og Amnesty International Norge, fikk medhold i Oslo tingrett og Hans Ragnar Preus må betale sakskostnader på 148.500 kroner. – Uavkortet til fondet Stridens kjerne dreier seg om en del av hennes instrumenter som eies av Villa Elvestrøm A/S, et selskap som i sin tid ble opprettet av Anne Grete Preus og hvor hun var eneaksjonær.  Selskapet og deler av innboet og løsøre er ifølge dommen ikke omtalt i testamentet. – Disse eiendelene tilfaller hennes bror, Hans Ragnar Preus, idet han er hennes legalarving, heter det i dommen.  Partene er ifølge dommen enige om at eierforholdet til instrumentene innebærer at disse ikke uten videre kan deles ut til de som er nevnt i testamentet. – Hans Preus har gjort gjeldende at det er fastsatt instrukser fra Anne Grete  til bobestyrer som innebærer at dødsboet skal kjøpe instrumentene av Villa Elvestrøm AS og deretter dele dem ut til de personer som er omtalt i testamentet, heter det i dommen. Selskapet sto i 2020 oppført med eiendeler for 623.000 kroner og et resultat før skatt på 36.000 kroner. – Mitt håp med skiftesaken var at Anne Grete sitt testamente skulle fullbyrdes. Dernest var målet mitt at vi skulle få fondet opp og stå, ved at midlene til utkjøp av instrumentene som skulle gis til dem de var testamentert skulle gå uavkortet til fondet. Hadde vi blitt hørt på dette, hadde begge deler vært uproblematisk, sier Hans Ragnar Preus til VG. Han forteller at han har opprettet Anne Grete Preus fondet, som blant annet har som formål å «forvalte musikalske verk med og uten tekst av Anne Grete Preus og å dele ut stipend til kvinnelige musikere».  – Når vi nå tapte skiftesaken blir første prioritet å etterkomme Anne Gretes siste vilje, men dessverre blir det vanskeligere å få til et kraftfullt fond som skulle være en stor del av hennes musikalske arv, men noe skal vi da få til, sier han. Fikk ikke gjennomslag I testamentet er det blant annet bestemt at leiligheten til Anne Grete Preus skal selges og at salgssummen sammen med bankkonti og aksjesparekonti skal arves med et fastsatt beløp til tre personer, mens det resterende skal fordeles med 20 prosent til hver av de saksøkte. De saksøkte i saken viser til at testamentet ikke har bestemmelser om at det skal opprettes et fond eller at midler fra Villa Elvestrøm AS skal inngå i et fond. – Hun hadde heller ikke spesifikke ønsker om å tilgodese broren. Også partsklaringen til Hans Preus bekrefter at de var enige om at de ikke skulle gi hverandre noe. Det er derfor ikke grunn til å tro at utelatelsen av selskapet skyldes at hun visste at dette medførte at han ville arve det. Hun så i realiteten for seg en avvikling av selskapet da hun døde og at avviklingen ble gjennomført slik at testamentet ble oppfylt, fremholder de saksøkte i dommen fra Oslo tingrett. Retten frifinner de saksøkte. – Det hadde vært naturlig at selskapet var omtalt dersom det var meningen at det skulle tilføres til dels betydelige likvide midler for instrumentene og ha en rolle etter hennes død, heter det i rettens vurdering. Men det betyr ikke at de som er nevnt i testamentet uten videre kan få instrumentene siden de ikke fantes i boet på dødsfallstidspunktet. – En løsning må eventuelt besluttes og gjennomføres i selskapets regi i den grad dette er mulig innenfor de rammer som følger av skatte- og regnskapslovgivningen. Selskapet har imidlertid ingen rettslige forpliktelser til å gjøre dette, heter det


ZHANGIJAKOU (VG) Skiskytterne opplever tidenes suksess i OL, men én sak bekymrer: Flere av trenerne er på utgående kontrakter. Etter totalt ti medaljer i OL er beskjeden fra både kvinne- og herrelaget til forbundet klar: Behold trenerne. – Vi har aldri vært bedre skiskyttere. Kombinasjonen av Siegfried og Egil som trenere har vært bra for oss, sier Tarjei Bø. De siste årene har Egil Kristiansen hatt ansvaret for alt som handler om ski og fysisk trening for skiskytterherrene, mens franske Siegfried Mazet kom inn og har fått sving på skytebiten. – De er «Best of both worlds», som Miley Cyrus sier, fastslår Vetle Sjåstad Christiansen. – Det er kombinasjonen av norsk utholdenhetskunnskap fra langrenn og skiskyting over flere år, i kombinasjon med litt fransk eleganse på skytebanen, utdyper Bø. Tallenes tale er i alle fall klar. Årets OL er soleklar rekord i medaljefangst, allerede før de siste øvelsene er ferdige. I 2014 endte Norge med seks medaljer, fire færre enn laget har tatt til nå i Kina. I 2010 ble det fem medaljer. Medaljene er dessuten godt fordelt på flere utøvere. I OL har både brødrene Bø, Marte Olsbu Røiseland og Tiril Eckhoff tatt individuelle medaljer, og i tillegg ble det gull på herrestafetten. Men flere av trenerne er nå på utgående kontrakter. Det gjelder både Mazet og Kristiansen, og stafett-ankermannen Vetle Sjåstad Christiansen legger ingenting mellom når han prøver å beskrive hva trenerne betyr for ham. – Jeg har jo sagt at jeg gir meg den dagen Sigfried gir seg, så jeg håper de ikke gir seg i år. Jeg vil jo gjerne fortsette litt til … Kontraktsforhandlingene med trenerne kommer trolig til å starte etter OL. – De har vel kontrakter som går ut i år, så de sitter med sterke forhandlingskort. Det spørs om forbundet vårt blir fattigere etter det året her. Men … De er nødt til å være med videre. Det skal vi jobbe knallhardt for, sier Christiansen. – Ja, det blir lønnsøkning, for å si det sånn, skyter Tarjei Bø inn. – Uten tvil. De kan gjerne få en del ekstra, svarer Christiansen med et smil. Under torsdagens pressekonferanse i utøverlandsbyen ble trenersituasjonen et tema. Utøverne legger ikke skjul på at de er litt bekymret for tilbud fra andre nasjoner, særlig etter suksessen i OL og verdenscupen. På VGs spørsmål om trenerne kan tjene mer andre steder, tok Christiansen ordet. – Det hadde de garantert. Jeg vet ikke hvor mye Egil har, men jeg tror russerne lett kunne fire-femdoblet det. Men vi håper forholdene for å nå ut til utøverne er bedre i Norge enn i Russland, sier han. Da skiskytterkvinnene hadde pressekonferanse like etter, skapte de samme spørsmålene latter. Tiril Eckhoff responderte nemlig med å snu seg og henvende seg direkte til treneren Sverre Waaler Kaas. – Har du fått tilbud fra andre nasjoner? spurte hun spøkefullt. Eckhoff så fornøyd ut da hun fikk et lavmælt «nei» til svar fra Kaas, som trener damelaget sammen med Patrick Oberegger. – Jeg håper de får godt betalt og at de får det de fortjener når sesongen er over. Det er ikke mitt ansvar og det er jeg litt glad for ... sier Eckhoff. Da hun i tillegg oppfordret treneren til å fortelle litt mer om «stoda», svarte Kaas: – Vi trives godt. Det er ikke opp til meg, det er forbundet som bestemmer. Herretrener Egil Kristiansen sier han er åpen for å fortsette. – Jeg stiller meg til disposisjon hvis det er ønskelig. Vi får se om vi kommer i land med noen kontrakter, men muntlig har vi i alle fall pratet om det, sier han til VG. Sportssjef Per-Arne Botnan ønsker ikke å diskutere trener-løsninger nå. – Dette har vi svart på tidligere, og har ingen ytterligere kommentarer rundt dette så lenge vi har fokus på å avslutte et mesterskap på en god måte, sier Botnan.


BRUSSEL (VG) Forsvarsminister Odd Roger Enoksen (Sp) har brått endret sine reiseplaner på grunn av den anspente situasjonen i Ukraina, og reiser hjem til Oslo torsdag kveld.  Enoksen skulle etter planen delta på den store sikkerhetskonferansen i München fredag til søndag, men reiser nå hjem «for å være tilgjengelig for beslutninger slik situasjonen er», som han sier til norsk presse i Brussel. Han sier at situasjonen mellom Russland og Ukraina er forverret gjennom de siste to dagene, når Russland har meldt at de vil trekke tilbake styrker, men Natos etterretning tyder på det motsatte. – Det er ikke gode signaler som kommer nå, sier Enoksen. – Men la oss håpe at Russland fremdeles er interessert i dialog og holde møter, men det ser ikke bra ut, legger han til. Også Natos generalsekretær er påmeldt Sikkerhetskonferansen i Munchen, som starter fredag ettermiddag. På spørsmål om han reiser eller avlyser, svarer hans presserådgiver Sissel Kruse Larsen:  – Vi vurderer dette fortløpende. Forsvarsministrene i Nato har avsluttet et to dager langt møte i Brussel. På siste del av møtet var også forsvarsministrene fra partnerlandene Ukraina, Georgia, Sverige og Finland til stede. – Enhver avgjørelse rundt medlemskap i Nato er forbeholdt allierte, ingen andre, sa Jens Stoltenberg på en pressekonferanse i Brussel torsdag og fortsetter: – Retten for alle nasjoner til å velge sin egen vei, er fundamental for europeisk og transatlantisk sikkerhet. Og det må bli respektert. Vi kan ikke akseptere en utvikling med interessesfærer hvor mektige land bestemmer over andre. Utenriksdepartementet opplyser torsdag ettermiddag at utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) vil delta på konferansen i München som planlagt.  – Jeg tror alle er bekymret nå. En konflikt mellom Russland og Ukraina vil åpenbart ha store konsekvenser for hele Europa. Det uttrykkes sterk bekymring fra samtlige som er til stede. Det gjøres også fra norsk side. Det er ingen god situasjon vi står i, sier Enoksen. Dersom en invasjon skulle bli reell, har Ukrainas innbyggere fått beskjed om å komme seg til tilfluktsrommene. Se da VG ble med inn i noen av Kyivs 5000 bomberom:  Biden: Høy risiko for invasjon USAs president Joe Biden sier at risikoen for en russisk invasjon er veldig høy, og at det ikke er planlagt noen samtaler med Russlands president Vladimir Putin, melder Reuters. – Enhver indikasjon tilsier at de er forberedt på å gå inn i Ukraina, sier Biden ifølge nyhetsbyrået. Det statlige russiske nyhetsbyrået RIA Novosti melder torsdag at den amerikanske viseambassadøren Bartle Gorman er utvist fra landet. De venter nå at amerikanske myndigheter skal svare på utvisningen. Ifølge nyhetsbyrået Reuters er det uklart hva som er årsaken til utvisningen. RIA opplyser at Gorman hadde gyldig visum, og har befunnet seg i Russland i mindre enn tre år.