Narve Gilje Nordås (23) mener nær full oppmerksomhet fra hans trener Gjert Ingebrigtsen er årsak til at han nå er i stand til å kvalifisere seg for både 1500 og 5000 meter i friidretts-VM om halvannen måned.  – Jeg får mer personlig oppfølging når alt rettes mot det rundt meg. Jeg «får» nøyaktig den farten jeg skal ha på trening, istedenfor at det går for fort – slik det gjerne gjorde da alt dreide seg om Jakob, svarer Narve Gilje Nordås på spørsmål om hva Gjert Ingebrigtsen har «gitt ham». Vel å merke etter at det i februar ble kjent at Gjert Ingebrigtsen ikke lenger vil fungere som trener for sine tre sønner, OL-gullvinner Jakob, EM-gullvinner og VM-bronsevinner Filip, og EM-gullvinner Henrik.  Gjert Ingebrigtsens løperstall er krympet til å gjelde tre løpere, Narve Gilje Nordås, Per Svela (30) og tenåringen Benjamin Storm Rettore (18). I spanske Huelva onsdag senket Narve Gilje Nordås sin personlige rekord på 1500 meter med tre sekunder, til 3.36,23. Kun tre nordmenn har løpt raskere, brødrene Jakob (3.28,32), Filip (3.30,01) og Henrik Ingebrigtsen (3.31,46). Tidskvalifiseringskravet på distansen til VM 15.–24. juli er 3.35,00.  13. april løp han med tiden 28.04,42 over 10 sekunder under kvalifiseringskravet (28.15,00) til EM (München 15.–21. august) på 10.000 meter. Neste fredag satser han på å klare tidskvalifiseringskravet på 5000 meter til VM i Eugene 15.–24. juli. Det vil eventuelt skje under et Continental Tour-stevne i Manchester, med Gjert Ingebrigtsen på sidelinjen. Til samme stevne er også Henrik Ingebrigtsen – som har tatt over treneransvaret for seg selv, Filip og Jakob – påmeldt, ifølge arrangørens hjemmeside. – Det er lov å håpe, men lettere sagt enn gjort. Blir det gode forhold, og et løp med en god hare, kan det gå, sier Narve Gilje Nordås. Han påpeker at forholdene var vanskelige – motvind – og at haren startet for hardt, og han «lenge» lå sist i feltet, da han vant 1500-meteren i Spania onsdag. Lykkes han med å senke sin personlige rekord på 5000 meter (13.16,67) med drøyt tre sekunder, kan han komme til å velge Bislett Games sitt mileløp 16. juni, med Jakob Ingebrigtsen og Filip Ingebrigtsen i samme startfelt, i stedet for en 5000-meterduell mot Henrik Ingebrigtsen under Diamond League-stevnet i Oslo.    – Det vil være en betryggende faktor å ha kvalifisert seg for begge distansene til VM. Da kan jeg velge. Blir det veldig varmt der (i Eugene), kan det være lurt å satse på 1500 fremfor 5000 meter, forklarer Narve Gilje Nordås. Jakob Ingebrigtsen kvalifiserte seg nylig – lett – for 5000 meter i VM, for å kunne løpe begge distansene i mesterskapet, der 1500 meter vil være unnagjort før innledende heat på 5000 meter.  Narve Gilje Nordås tipper at han har kapasitet til å presse sin 1500-tid ned mot 3.34 og 3.33-tallet «i år». På sikt anser han det som umulig å presse seg under Henrik Ingebrigtsens beste tid på distansen (3.31,46 i Monaco 2014).  Han sier at han er usikker på om en god tid og prestasjon i et mileløp vil gjelde som kvalifisering på 1500 meter til VM. Hvis ikke, ser han for seg å løpe en 1500-meter til før kvalifiseringsfristen utløper 26. juni.


33 dager har gått siden missilkrysseren «Moskva» ble senket. Det var kanskje 500 om bord. Fortsatt har russerne bare erkjent døden til én eneste mann - og at 27 er savnet. Pårørende fortviler. Moren til en vernepliktig om bord klarer ikke lenger å være taus og sier i et anonymt intervju med Meduza, som er en av de få uavhengige russiske medier nå: – Selvfølgelig telte de hoder – og de vet hvor mange som er døde. Men de gir meg ingen informasjon - de forteller meg ingenting, sier hun. Da krigen startet, forsikret russiske myndigheter - inkludert president Vladimir Putin - om at vernepliktige ikke skulle delta i «spesialoperasjonen» i Ukraina. Senere har de måttet innrømme at det har vært noen. De gravende journalistene i «Agenstvo» har avslørt at minst halvparten av mannskapet på «Moskva» var vernepliktige.  – Vi har kommet til at det var omtrent 300 vernepliktige om bord, sier en kilde til Agenstvo. Tallet stemmer dårlig med informasjonen fra det russiske forsvarsdepartementet at det var «bare» 424 om bord da den ble truffet og sank den 14. april. Den litauiske forsvarsministeren Arvydas Anusauskas har hevdet at det var 485 om bord, av dem 66 offiserer. Militære eksperter i Vesten sier at missilkrysseren normalt har en besetning på cirka 500. Den nevnte litauiske forsvarsministeren har sagt at 54 av besetningen ble evakuert over på et tyrkisk skip i Svartehavet, og det er kjent hvor mange som overlevde. Den uavhengige russiske avisen Novaja Gazeta Europe har rapportert at 40 sjømenn mistet livet. Meduza skriver at det ifølge deres kilder er 37. Den 22. april kom endelig en uttalelse fra det russiske forsvarsdepartementet. I den het det at én soldat var død og 27 var savnet - mens de øvrige 396 om bord var reddet. Siden har det ikke kommet ny informasjon fra offisielt russisk hold. Den første som sa at vernepliktige hadde tjenestegjort på «Moskva», var Dmitrij Sjkrebets, faren til Jegor Sjkrebets, en vernepliktig som det ikke er gjort rede for siden «Moskva» sank. Han mottok den 6. mai et svar fra det russiske forsvarsdepartementet der det het at «Moskva» ikke var i ukrainsk farvann og ikke var en del av «spesialoperasjonen», melder Meduza. Faren har siden skrevet på veggen sin på Vkontakte at han takker ledelsen i Svartehavsflåten for «ærlige avgjørelser og menneskelighet». En mor, som Meduza har kalt «Olga», forteller i egne ord om sine bestrebelser på å finne ut hva som skjedde med sønnen, som var vernepliktig om bord på «Moskva». Hun sier at hun ikke lenger kan være stille: – Nå forstår jeg at jeg må ringe alle klokkene, fordi gutta våre, tilsynelatende, har blitt glemt.  Hun skriver at ledelsen i Svartehavsflåten klart ga inntrykk av at hun ikke måtte snakke med media. – De tildelte meg også to jenter som fulgte etter meg overalt - og som ikke løftet en finger. «Olga» forteller at hun - mot marineledelsens ønske - klarte å ta seg inn på tre sykehus på Krim der skadde etter «Moskva» ligger.  – Jeg fant en gutt som var på samme sted som sønnen min, men da han begynte å fortelle, kom det to kvinner i uniform, og han sa at han ikke kunne fortelle noe på grunn av det han hadde underskrevet på, beskriver moren i Meduza. Ifølge henne er også Dmitrij Sjkrebets, faren som først slo alarm om vernepliktige på «Moskva», nå skremt til taushet. – All informasjon blir skjult for oss. Jeg er sikker på at barnet mitt er i live, jeg vil bare finne ham, om enn såret, men tross alt finne ham, sier «Olga», som også forteller om meldinger fra ukrainere som skriver at «det er bra at sønnen din er død».

Bare ett dødsfall bekreftet:  Pårørende fortviler


Apekopper ville normalt ikke bekymret norske myndigheter. Det nye nå er smitten dukker opp i stadig flere land og brer seg mellom mennesker.  Det første tilfellet av apekopper i Europa ble påvist i Storbritannia 6. mai i år. Det kom fra en som hadde vært i Nigeria.  Det typiske ville vært at det forsvant av seg selv.  Slik er det ikke nå. Mandag kom Det europeiske smittevernbyrået med en ny risikovurdering.  Og britene rapporterte 36 nye tilfeller. Det er flere tilfeller enn noen gang. Og det sprer seg. Danmark er foreløpig det siste av en rekke vestlige land som har rapportert om smitte.  Det forrige store vestlige utbruddet var i USA i 2003. Rundt 80 mennesker ble smittet.  Men da viste det seg at alle hadde hatt kontakt med præriehund holdt som kjæledyr som igjen var smittet av gnagere fra Ghana. En håndfull ble alvorlig syke, men ingen av de smittede menneskene døde. Det spesielle med årets utbrudd er at det er oppdaget i en rekke vestlige land samtidig. Og at det har smittet mye mellom mennesker.  Det er svært uvanlig og det største utbruddet i Vesten noensinne.  To mulige forklaringer peker seg ut:  Viruset har mutert til å bli mer smittsomt. Men så langt tyder lite på det.  Forklaringen ekspertene peker på, er at viruset har havnet i miljø med gode forutsetninger for spredning. En rådgiver til Verdens helseorganisasjon sier til nyhetsbyrået AP at de undersøker mulig spredning etter rave i Spania og i Belgia.  Det trenger ikke å ha noe med sex å gjøre, men flere smittetilfeller knyttes til miljø der menn har sex med menn. Tett kontakt seksuelt og sosialt kan gi tilfeller, enten viruset er seksuelt overførbart eller ikke. Eksperter utelukker heller ikke at viruset er seksuelt overførbart. Det er flere tilfeller der utslettene er oppdaget genitalt skriver Science.  Det europeiske smittevernbyrået skriver at en del av utslettene som er sett, tyder på at det kommer som følge av samleie. En teori er at viruset har spredd seg stille i miljø der menn har sex med menn over lang tid, men pandemiens tiltak har holdt smitten så lav at det ikke har blitt reagert.  Det er ulike måter å smittes på. Om man får viruset inn via luftveiene får man gjerne blemmer både på hender, i ansiktet og eventuelt på resten av kroppen.  Men hvis smitten kommer lokalt, for eksempel via sår og rifter, oppstår blemmer lokalt, og ikke nødvendigvis ellers på kroppen. Når ekspertene sier at dette ikke blir en ny pandemi, er det fordi det er snakk om et gammelt, kjent virus som den vanlige koppevaksinen virker imot.  Det finnes medisin. Og det er lett å stoppe smitten.  Den smertefulle sykdommen som beskrives som «svært kløende» kommer neppe til å bli en stor page her i Norge.  Og hadde det ikke vært for covidpandemien, ville viruset kanskje ikke blitt en like stor sak.  Den siste måneden er det skrevet flere hundre artikler om apekopper.  Til sammenligning fant jeg bare 18 saker i mediearkivet Atekst om apekopper siden viruset ble oppdaget i 1958 og frem til og med april i år. Antagelig er det etterdønningene av pandemien som gjør oss ekstra oppmerksomme på virus.  Folk har blitt skremt og helsemyndighetene er fremdeles på vakt, med ressurser til å overvåke, teste og undersøke virus.  Utbruddene kan også ha noe å gjøre med at mange har mye å ta igjen etter nedstengingen, både med reiser og med sosiale treff.  Noen av de første tilfellene som dukket opp i Europa denne gangen, sies å ha blitt sent diagnostisert fordi man først ikke kom til å tenke på apekopper.  Derfor er informasjon viktig.  Men folk flest trenger ikke å bekymre seg. Det kan fort bli for mye engstelse og.  Et utbrudd i Nigeria i 2017 som fikk mye omtale, førte til at alt fra kviser til myggstikk ble mistenkt å være apekopper.  Får du utslett, er det altså høyst sannsynligvis noe annet enn apekopper du bør tenke på først


Han var Russlands rikeste. Nå advarer den tidligere oligarken Mikhail Khodorkovskij (58) mot å tro at Putin vil stoppe ved Ukrainas grenser. Mikhail Khodorkovskij (58) var Russlands rikeste oligark, og posisjonen som leder for landets største oljeselskap ga han direkte tilgang til president Putin.  Det tok brått slutt da Khodorkovskij snakket høyt om korrupsjon i Russland.  Oligarken sonet ti år i fengsel for det som menneskerettsorganisasjoner betegner som en straff for å ha kritisert Kreml. Mikhael Khodorkovskij er av dem som vet best hva Putin er kapabel til. Da VG snakker med ham på videolinje fra russerens selvpålagte eksil i London, har han et klart budskap om Russlands krig i Ukraina: Ikke tro at du kan forhandle med Putin.  – Til den dag i dag ser jeg ingen andre utveier enn å vise Putin tydelig at han taper. Frem til Putin forsvinner, kommer Europa til å ha store og seriøse problemer, sier han.  Vestens misforståelse Khodorkovskij var på 90-og starten av 2000-tallet kjent som både kompromissløs og kynisk. Som mange andre oligarker har han blitt kritisert for skruppelløst å ha utnyttet den sårbare økonomiske situasjonen Russland var i ved Sovjetunionens sammenbrudd.  Han som nå er en 58 år gammel forretningsmann, har siden han slapp ut av fengsel i 2013, jobbet fra London med å forsøke å endre styret i Russland gjennom organisasjonen Åpent Russland.  Khodorkovskij mener Vesten har misforstått noe vesentlig om Putins krig. – Dere tenker at Putin fortsatt ikke har krysset over landegrensene til de vestlige landene. Men for Putin, har han allerede det. Det er krystallklart fra Putins propaganda at han allerede er i krig med Nato og USA, mener Khodorkovskij.  – Valget dere nå må ta er enten å beseire Putin på Ukrainas territorium, eller så må dere kjempe mot han på territoriet til et Nato-land. Da står vi overfor noe mye verre, sier han til VG.  Vestens «alvorlige feil» Khodorkovskij kjenner godt maktens innerste ganger i hjemlandet, fordi han eide oljeprodusenten Yukos, noe som gjorde ham til Russlands rikeste i 2003 med en formue på svimlende 120 milliarder kroner. Olje er også stikkordet når den tidligere oligarken snakker om den alvorlige feilen han mener vestlige land gjorde for ti år siden, nemlig å gjøre seg avhengig av russisk olje og gass. – Allerede da burde vestlige land sett hvilken vei Putin tok Russland, og startet en omlegging til å sikre seg energi fra andre kilder. Vel, bedre sent enn aldri. I dag betaler Vesten for å ha vært sen, mener russeren.  Vesten er nå avhengig av et autoritært regime, og Putin bruker dette som et pressmiddel, oppsummerer regimekritikeren til VG. Hvis Europa sluttet helt å kjøpe olje og gass fra Russland, hvor fort ville landets økonomi kollapse, ble Khodorkovskij nylig spurt i programmet Hard Talk. – Hvis Putin må omdirigere olje og gass til det asiatiske markedet, vil han miste halvparten av inntekten. Det er halvparten av statsbudsjettet. Ville han klart å fortsette krigen under slike omstendigheter? Det er vanskelig for meg å si, jeg er ingen militærekspert. Men det ville etter mitt syn vært et alvorlig tilbakeslag, svarte Khodorkovskij. «Ble selv lurt» av Putin Et videoopptak av president Putins umiddelbare reaksjon på korrupsjonsanklagene Khodokovskij kom med i 2003, er brukt i dokumentarfilmen Citizen K fra 2019.  Der vises Putins umiddelbare, sammenbitte reaksjon på anklagene. Ti år i fengsel i Sibir stoppet altså likevel ikke Khodorkovskij. Den tidligere oligarken sier til VG at han ikke vil refse vestligere statsledere for ikke å ha sett hvilken fare Putin var, fordi han « ble selv lurt» da han i årene fra slutten av 90-tallet til 2003 møtte presidenten mange ganger.  – Putin er dyktig til å tilpasse seg til det folk ønsker å se i han. Det vet jeg fordi jeg selv opplevde det. Jeg ville gjerne se en ung, demokratisk leder av det nye Russland, og han demonstrerte med glede dette. Har han endret seg? Jeg tror vel egentlig at han bare var god til å late som, sier han til VG


Drapet på en 79 år gammel kvinne rystet byen Galt i 1988. Nå skal DNA-bevis ha løst saken, og gitt familien svar. 79 år gamle Lucille Hultgren ble funnet voldtatt, kvalt og knivdrept i sitt eget hjem i Galt ved Sacramento 1988. Hun ble funnet i hjemmet sitt etter at venner ble bekymret da hun ikke dukket opp i kirken dagen før som planlagt.  En stor mengde bevismateriale ble samlet inn, og politiet snakket med naboer, venner og kontakter i løpet av etterforskningen. Politiet klarte likevel ikke å finne den riktige drapsmannen, ingen ble tiltalt og saken forble uløst. DNA-teknologien har kommet en lang vei siden 1988, derfor bestemte krimlaben i Sacramento for å enda en gang gå gjennom bevisene ved å ta i bruk ny teknologi for DNA-analyse.  De klarte til slutt å identifisere DNA-funn til en mann som var 32 år da ugjerningen skjedde. Han var tidligere dømt for seksuelle overgrep og var en hjemløs som bodde under en motorveibro til han døde i 2011.  DNA-sporet som nå ser ut til å ha løst saken stammet fra avskrapningen under neglen på kvinnen, skriver flere amerikanske medier. Anne Marie Schubert, statsadvokat i Sacramento County sier to krimlaber samarbeidet intensivt i nesten to tiår før gjennombruddet kom. Hun ga offeret Hultgren takk for at hun bidro til å identifisere gjerningsmannen. Den mistenkte mannen kan ikke stilles for retten, men politiet i byen fortsetter å samarbeide med politiet i nabobyer for å ta rede på om kan ha vært involvert i andre saker som ikke er løst. – Når det gjelder andre saker han kan ha vært involvert i, så saumfarer vi andre jurisdiksjoner for å se om det er andre uløste saker der ute, ikke bare her, men i hele regionen, sier politimester i Galt, Brian Kalinowski til TV-kanalen WLNS.  Mannen som er utpekt som mistenkt gjerningsmann, hadde bodd under broen i fem år da han døde av naturlige årsaker i 2011. – Våre hjerter er med Hultgren-familien, og selv om vi ikke kunne gi dem Lucille, så håper vi at identifiseringen kan bidra til forsoning. WLNS.com. Hultgrens sønn Henry (78) har blitt intervjuet av NBC-kanalen KCRA. – Mamma var min helt. Jeg var minstemann i familien, og jeg savner henne hver dag, sier han. Jeg husker mye om mamma, jeg vil aldri glemme. – Det gir trøst å vite, og nå er det løst. Takk til alle som var involvert i dette. Det er et siste kors jeg må bære, og det er et stort et.

Drapsmysterium skal være løst etter 34 år


Unge flerkulturelle må vente i månedsvis for å bli sikkerhetsklarert til førstegangstjenesten. Pardis (19) gikk glipp av et studieår mens hun sto i kø. I oktober 2020 blir Pardis Hafezinejad oppringt til sesjon for førstegangstjeneste. Sesjonen, som vanligvis er fysisk oppmøte, må skje på telefon på grunn av coronapandemien. Etter samtalen kommer Pardis inn klasserommet igjen med et stort smil. Hun skal inn i Luftforsvaret, skal hun ha blitt fortalt av Forsvaret. Lørenskog-jenta drømmer om å bli idrettssoldat. Førstegangstjeneste er derfor det perfekte første steget. Oppmuntringen gjør at hun bestemmer seg for å satse på en fremtid i militæret. Hun er så sikker at hun dropper å søke seg inn på studier. Blir ikke klarert VG har intervjuet over 30 unge flerkulturelle mellom 18 og 25 år som ikke fikk gjennomføre førstegangstjeneste fordi de ikke fikk tildelt sikkerhetsklarering. Enkelte av dem har ventet opptil to år for å få svar på sikkerhetsklareringen. De beskriver hvordan den lange ventetiden med usikkerhet og senere avvisning førte til tapt studietid og belastning på deres mentale helse. For Pardis tar det 19 måneder før hun får svar. I mars 2022 fikk hun den endelige beskjeden om at heller ikke hun får sikkerhetsklarering. – Det er veldig kjipt. Det var vanskelig se at andre fikk oppleve førstegangstjenesten, men ikke jeg, sier hun i dag. Klareringen tok tid fordi Pardis har bakgrunn fra Iran, ifølge Forsvaret. Selv føler hun seg ikke særlig knyttet til landet. Hun er født i Norge og føler seg norsk. Hun opplevde selv at Forsvaret mente at det bare var et tidsspørsmål før hun fikk sikkerhetsklarering. Tok frustrasjonen ut på foreldrene Mens Pardis ventet på svar, tok hun frustrasjonen ut på foreldrene. Hun tryglet dem om å ikke reise ut av landet, selv om farens mor var alene i Iran under corona. Hun fryktet at en slik reise under pandemien kunne utløse mistanker hos Forsvaret og ødelegge sjansene hennes for sikkerhetsklarering. – Men foreldrene mine har sagt hele tiden at; det er ikke oss. Det er Norges syn på Iran, sier hun. Ett år etter klassekameratene hadde gjennomført sin verneplikt, sitter hun fortsatt på pikerommet. Hun har ikke kommet i gang med studiene fordi hun har ventet på sikkerhetsklareringen. I mellomtiden har hun jobbet som medarbeider på en dagligvarebutikk og bodd hos foreldrene. Samme morgen hun skal intervjues av VG, lander brevet i hennes digitale postkasse. Avgjørelsen har kommet. «Du er ikke gitt nødvendig klarering for tjeneste i Forsvaret. En såkalt IK-klarering. Du skal derfor ikke møte til førstegangstjeneste. Innkallingen er annullert.» Hun er ikke velkommen i Forsvaret. Flere forteller om lang ventetid Pardis er ikke alene. I vinter spurte VG leserne på Snapchat om det var andre unge som ikke hadde fått sikkerhetsklarering i forbindelse med førstegangstjenesten. Vi har intervjuet over 30 personer av dem som tok kontakt. For å verne om deres identitet har vi valgt å anonymisere personene.  Dette er tre av historiene: Personen som ventet lengst av de vi intervjuet, er en mann som oppgir at han har ventet i 26 måneder. Den korteste behandlingstiden var én måned, men rekrutten hadde allerede startet tjenesten – og ble sendt hjem fra leiren etter 38 dager, fordi han ikke ble sikkerhetsklarert. Krevende å sikkerhetsklarere I 2021 fikk 79 vernepliktige avslag på å tjenestegjøre i Forsvaret på grunn av manglende sikkerhetsklarering. En såkalt «IK»-status. Forkortelsen står for «ikke klarert». 60 prosent av alle som får «IK» i Forsvaret bunner i usikre bindinger til andre land som Norge ikke har et politisk eller militært samarbeid med, forteller kommandørkaptein Erik Hansen, sjef i avdeling for personellsikkerhet ved Forsvarets sikkerhetsavdeling (FSA)


Kathleen Folbigg ble kjent som «Australias mest forhatte kvinne» da hun i 2003 ble dømt for å ha drept sine fire barn. En stor gruppe forskere mener nå at hun kan være uskyldig – og et offer for et nesten 20 år langt justismord. «Manipulativ» er adjektivet som fengselsbetjenter i Australias tøffeste kvinnefengsel tidligere har brukt for å beskrive Kathleen Megan Folbigg.  I 2003 ble den australske kvinnen dømt for å ha drept sine fire små barn. Siden rettssaken har hun blitt omtalt som «verdens verste babymorder».  54-åringen har siden første stund hevdet at hun er uskyldig. Folbigg har kostet delstaten New South Wales millioner av australske dollar i sitt forsøk på å bevise det og bli benådet. Så langt har forsøkene vært forgjeves – inntil nå. Statsadvokaten i New South Wales har nemlig beordret en ny offentlig etterforskning av saken, melder blant annet The Guardian.  Bakgrunnen er at 90 ulike forskere, leger og relaterte fagpersoner, inkludert to nobelprisvinnere, har levert inn en underskriftskampanje til delstatens guvernør, hvor de hevder at barna døde av naturlige årsaker.  Forskerne mener at Kathleen, som har vært fengslet i nesten 20 år, kan være uskyldig.  Hva skjedde egentlig med barna Caleb, Patrick, Sarah og Laura? En tragisk barndom Kathleen Folbiggs liv har vært trøblete siden hun selv kom til verden. Hun var bare 18 måneder gammel da moren hennes ble drept i 1968, skriver The New York Times.  Drapsmannen var Kathleens egen far. Rundt 28 år senere, i 1996, skrev hun følgende i dagboken sin:  – Jeg er åpenbart min fars datter.  På det tidspunktet var tre av Kathleens barn døde.  Kathleen vokse opp i fosterhjem hos slektninger – ikke uten problemer. Den lille jenta hadde kraftige raserianfall og gråteanfall. Tre år gammel ble hun beskrevet som en «veldig forstyrret jente», kom det fram i retten.  Ifølge rettspsykiaterens rapport sa slektningene at hun var «opptatt av seksuelle problemer», og at hun med stor sannsynlighet hadde blitt seksuelt misbrukt av faren som spedbarn.  Fire dødsfall Hennes førstefødte, Caleb, døde i 1989, bare 19 dager gammel. Leger konkluderte med at dødsårsaken var Sudden innfant Death Syndrome (SIDS).  SIDS er en betegnelse på når en tilsynelatende sunn baby dør uventet og uten forklaring. I Norge er begrepet kjent som krybbedød.  Året etter at Caleb døde, ble Patrick født. Patrick var blind, hadde epilepsi og døde av oksygenmangel da han var åtte måneder gammel, ifølge dødsattesten hans.  Barn nummer tre, Sarah, døde i 1993, ti måneder etter hun ble født. Også hennes dødsårsak ble klassifisert som en krybbedød.  Laura rakk å bli 18 måneder gammel før hun mistet livet i 1999. Dødsårsaken hennes ble ikke stadfestet, skriver The New York Times. Hun var for gammel til å dø som følge av SIDS.  Avslørt av dagboken Dødsfallene til de fire barna så i utgangspunktet ut til å være en enorm tragedie. Men da Kathleens ektemann, Craig Folbigg, leste sin kones dagbok, ringte han politiet.  I dagboken hadde kona skrevet at Sarah forlot verden «med litt hjelp».  Under rettssaken forklarte Kathleen at setningen var en referanse til at gud hadde hentet babyen hjem.  News Australia skrev i fjor om innholdet i dagbøkene. 9. november 1997, da Laura var tre måneder gammel, skrev Kathleen:  «Tror jeg kan takle Lauras gråteanfall bedre enn jeg gjorde med Sarah».  «Med Sarah, var alt jeg ønsket at hun skulle holde kjeft. Og en dag gjorde hun det».  Legen som undersøkte Laura etter dødsfallet, Allan Cala, vitnet i rettssaken mot Kathleen. Der sa han at han aldri hadde sett et tilfelle av fire døde barn i samme familie Det har også tidligere kommet frem at politiet avlyttet Kathleen i hennes hjem i en lengre periode før hun ble arrestert. Ifølge dem gikk kvinnen rundt i hjemmet og øvde på «å gråte på de riktige tidspunktene i retten», skriver News Australia.  Kathleen Folbigg ble dømt for uforsettlig drap på sin eldste sønn Caleb, og for forsettlig drap på de tre andre barna

Dømt for å ha drept barna:  Kan bli benådet


Etter en seks uker lang treningsleir i USA sammen med brødrene Jakob og Filip slår Henrik Ingebrigtsen (31) fast at han ikke vil være tilbake i gammel og god form før neste år.  – Det er 2023 som gjelder. 2022 får bli som det blir. Jeg vil ikke forsere noe. Det jeg virkelig trenger er et og et halvt år med kontinuitet, sier Henrik Ingebrigtsen. Den eldste av de tre løperbrødrene i Team Ingebrigtsen kom hjem til Sandnes fra Flagstaff i Arizona mandag. Der har han trent i høyden (2000 meter over havet) de siste seks ukene, stort sett sammen med OL-gullvinner Jakob Ingebrigtsen (21) og bronsevinneren fra 2017-VM, Filip Ingebrigtsen. Filip og Jakob er igjen i USA for å sesongdebutere i stevneserien Diamond League i årets VM-by Eugene, på en engelsk mile (1609 meter) sent lørdag kveld norsk tid. Deretter skal Jakob løpe 800 meter under Trond Mohn Games i Bergen 8. juni, mens Filip vurderer å løpe 5000 meter under Romas Diamond League-stevne 9. juni. Henrik Ingebrigtsen, EM-gullvinner på 1500 meter i 2012, sikter mot 5000-meteren under Bisletts Diamond League-stevne 16. juni, etter alt å dømme med en litt annen ambisjon enn sine to yngre brødre.  – Jeg har lyst til å løpe på Bislett, selvsagt. Men jeg får prøve ikke å løpe fort der, sier han. På spørsmål om det er slik at han vil forsøke å løpe så sakte han kan, svarer han «ha ha» samt mer alvorlig at han må gå gjennom alle stegene. Et av dem - stegene mot «fullt ut restituert» - er ikke å løpe så fort at han innfrir VM-kravet (13.13,50) og dermed kommer under en slags press for å faktisk stille til start i Eugene-VM 15.-24. juli. – Men jeg vil ikke - jeg skal ikke - til VM. Ikke som listefyll. Jeg vil ikke ofre kontinuitet, progresjon og tid for å kunne si at jeg «deltok» i VM 2022. Hvis jeg pusher for mye, må jeg senere betale for en kropp som stritter imot. Etter operasjon nummer to trenger jeg tid for å få kroppen til å tåle belastningen, sier Henrik Ingebrigtsen. For drøyt tre uker siden løp han 5000 meter i en konkurranse i Palo Alto i California på 13.29,92. Kvalifiseringskravet til EM i München 15.-21. august er 13.24,00. En uke senere løp han 10.000 meter i San Juan Capistrano i samme delstat, på 28,57,43. Rett før avreisen til Flagstaff løp han 10.000 meter på Bislett. Da var han fem sekunder fra å klare EM-kravet (28.15) på den distansen.  Han forklarer at «grunnlaget» hans ikke er godt nok til å løpe en mil på EM-dekket i den gamle Olympiastadion om tre måneder, men at han ikke er så langt unna på den halve distansen - og at han bør klare det (13.24) på Bislett.  – Jeg har løpt tre løp og er overrasket over hvor lite folk vet. Det er få som forstår hva som ligger bak prestasjonene på mellom- og langdistanse, sier han med tanke på at de nevnte tidene er blitt omtalt med det han oppfatter som negativt fortegn. Han vedgår at halvannet år - tiden fra siste operasjon i fjor til fit for fight-tidspunkt 2023 - vil kreve en tålmodighet han kanskje ikke besitter. – Jeg er ikke så god på tålmodighet. Men når det gjelder disiplin, er jeg god, påpeker han. Etter at det ble kjent at Gjert Ingebrigtsen ikke lenger fungerer som trener for Team Ingebrigtsen-brødrene, har Henrik Ingebrigtsen tatt på en del av ansvaret for det faren sørget for.  På spørsmål om hva det i praksis vil innebære nå som konkurransesesongen starter, svarer han at han vil være ganske tett på Jakob og Filip «opp mot» VM, og at han nok vil være med på den såkalte precampen (i Berkeley i California) - før mesterskapet som han selv ikke vil være med i. – Men om jeg setter egen satsing til siden for å være med dem, det vet jeg ikke, understreker han.


HURDAL/STORTINGET (VG) Frps Carl I. Hagen advarer SV-leder Audun Lysbakken mot å støtte en regjeringsplattform før han har forhandlet budsjett. Og han mener statsminister Erna Solberg (H) bør sitte til hun blir felt.  Denne uken forhandler Arbeiderpartiet og Senterpartiet en ny regjeringsplattform på Hurdalssjøen hotell.  De har signalisert at de vil søke støtte til statsbudsjettet fra SV og Audun Lysbakken.  Tidligere Frp-leder og stortingsrepresentant på ny, Carl I. Hagen, advarer nå SV-leder Audun Lysbakken mot å gjenta feilen Hagen mener han selv gjorde i 2001.  – Veldig mange tror at det nå blir automatisk regjeringsskifte relativt raskt, enkelt og greit, sier Hagen. Han ber Lysbakken og Erna Solberg om å ta en annen vei. – I 2001 forhandlet Høyre, KrF og Venstre på Sem Gjestegård om å danne en regjering. De hadde ikke flertall og regnet med Frps 26 mandater fordi vi var et borgerlig parti, sier Hagen.  Han sier Lysbakken nå er i situasjonen Hagen var i, i 2001: Angrer på støtte Hagen angrer på at han ga støtte til Bondeviks regjeringsplattform før budsjettforhandlingene den gangen. Jens Stoltenberg var statsminister, og fikk forelagt regjeringsplattformen den nye Bondevik-regjeringen skulle regjere på. Hagen sier Stoltenberg ikke ga seg uten kamp, selv om han ikke hadde flertall. – Stoltenberg sa: «Ja, jeg har sett det, men det er ikke etablert noe flertall bak en regjering Bondevik basert på Sem». Da hadde Frp et ekstraordinært gruppemøte hvor vi drøftet hva vi skulle gjøre, sier Hagen. – Jeg gjorde en av mine største feil. Jeg sa ja til å støtte dannelsen av en Bondevik-regjering basert på Sem-plattformen, sier han. – Du ber Lysbakken ikke gjenta din tabbe? – Ja, det er riktig. Hagen sier at han ringte til Stoltenberg og Bondevik om at Frp ville uttrykke støtte til regjeringsplattformen. – Jens Stoltenberg leverte sin offisielle avskjedssøknad en halvtime etter at jeg hadde informert Stoltenberg og Bondevik om vår støtte til en ny regjering. – Satt i saksen Ved å avklare støtten til regjeringsplattformen på forhånd sier Hagen at han låste seg i en situasjon der han også måtte støtte budsjettet.  Han advarer Lysbakken mot å gjenta hans feil.  – Vi satt i saksen. Vi hadde satt inn regjeringen Bondevik og det var vanskelig å ikke inngå en budsjettavtale, sier han. – Hva skjer rent praktisk i Stortinget, hvis Rødt, MDG og SV ikke går ut og støtter regjeringsplattformen? – Da er det ingen regjering på plass. Trontalen blir lest opp av Kongen mandag, budsjettet kommer tirsdag og så må vi ta en trontaledebatt. Han sier at Ap eller Sp under den debatten trolig vil fremme mistillitsforslag mot Solberg-regjeringen. – Det vil bli vedtatt av flertallet; de rødgrønne partiene, sier Hagen og fortsetter: – Da må Erna levere sin avskjedssøknad og Jonas vil tiltre. Men da har hverken Rødt, MDG eller SV noen moralsk forpliktelse til å støtte Støre-regjeringens kommende forslag til endringer i statsbudsjettet, når de ikke formelt har støttet regjeringsplattformen: De har bare stemt for å fjerne Erna, sier Hagen. Han sier at SV vil få mye større makt hvis de ikke støtter Støres nye regjering, men heller venter til Erna Solberg blir felt.  – Da må Støre forhandle budsjettet og da sliter han, sier han.  Hagen avslører at han inngikk en spesiell avtale med Bondevik, for at det skulle bli mer synlig at Frp støttet den nye regjeringen med stor motvilje. – Jeg avtalte med Bondevik at han skulle stille kabinettsspørsmål, sier han: – Vi stemte for vårt budsjettforslag og de ulike partiene for sitt. Til slutt kom det endrede budsjettforslaget til Bondevik opp. Da kunne jeg gå på talerstolen og si at det er et elendig budsjett, men vi satte inn regjeringen for fem uker siden

Hagen til Lysbakken:  Ikke gjenta tabben min


NEW YORK/OSLO (VG) Russland valgte å ikke fremme sitt resolusjonsforslag om å ivareta den humanitære situasjonen Ukraina i  FNs sikkerhetsråd torsdag. De hevdet grunnen var  et «press uten sidestykke» fra vestlige land.
 Torsdag kveld var Sikkerhetsrådets 15 medlemmer nok en gang samlet til et hastemøte for å diskutere den stadig mer prekære situasjonen i Ukraina.  To dager tidligere hadde Russland sirkulert et forslag til en humanitær resolusjon om humanitær hjelp til Ukraina.  Resolusjonen nevnte ikke Russlands invasjon av nabolandet i det hele tatt,  og høstet naturlig nok kritikk. Det russiske utkastet skulle etter planen gå til avstemning i Sikkerhetsrådet fredag.  I går kveld besluttet  Russland at de ikke ville  legge frem resolusjonen likevel.  – Vi har bestemt oss, på dette tidspunktet, å ikke be om en avstemming over utkastet, men vi trekker ikke tilbake resolusjonsutkastet, sier den russiske FN-ambassadøren, Vasilij Nebenzia, ifølge Reuters.  – Det er grunn til å tolke det dit at de ikke ville få noen særlig støtte for dette forslaget, sier den norske FN-ambassadøren Mona Juul til VG etter torsdagens møte i FNs sikkerhetsråd. – Russlands resolusjon har Norge vært meget skeptiske til fordi det er nærmest absurd at de som angriper og fører krig i et land, skal være dem som legger frem en resolusjon for å ivareta den humanitære situasjonen, fortsetter hun.  Får ikke støtte I følge nyhetsbyrået AFP mislykkes Russland i å sikre støtte til utkastet fra Kina og India, to av Sikkerhetsrådets 15 medlemsland.  Den russiske FN-ambassadøren mente manglende støtte skyldtes hard press fra vestlige land. – Mange kolleger fra flere delegasjoner forteller oss om press uten sidestykke fra vestlige partnere, at armene deres vris, inkludert utpressing og trusler, sa Vasilij Nebenzia.  – Vi forstår hvor vanskelig det er for disse landene å  motstå denne typen angrep, legger han til.  Selv om Russland hadde klart å skaffe støtte til resolusjonsutkastet fra Kina og India, ville de andre permanente medlemmene i Sikkerhetsrådet, som USA, Storbritannia eller Frankrike, hatt muligheten til å blokkere forslaget med sin vetorett. SE: Oberstløytnant  Tormod Heier forklarer krigen. Utkastet til resolusjon fra Russland  omhandler humanitær nødhjelp til Ukraina. Den krever beskyttelse for sivile «i sårbare situasjoner» i Ukraina, sikker passasje for humanitær hjelp og  for mennesker som ønsker å forlate landet. Men den den nevner aldri krigen, skriver ABCNews Utkastet siterer også behovet for at «de berørte parter» blir enige om humanitære pauser for evakuering av sivile,  men den identifiserer aldri partene. Det russiske brevet til FN, som anmodet det internasjonale samfunnet om å «ivareta internasjonal humanitær lov i landet», fikk Ukrainas FN-ambassadør til å rase: – Russlands appell til FN-medlemmer om å støtte det mest ekstreme hykleri – et «humanitært» utkast til en resolusjon fra en seriemorder, er opprørende, skrev han i en Twitter-melding torsdag. Les også: Norges FN-ambassadør til VG: − Russland blir mer og mer desperate Resolusjonsforslaget har også fått kritikk fra Canada, hvor den kanadiske FN delegasjonen på Twitter delte en rødmerket «rettelse» av resolusjonen.  – Vi vet at hvis Russland virkelig brydde seg om den humanitære krisen – som de har skapt, – kunne de bare ha stoppet angrepene sine på den ukrainske befolkningen, sa den amerikanske FN-ambassadøren Linda Thomas-Greenfield, ifølge Associated Press.  Mer enn 700 sivile, 52 av dem barn, er drept i Russlands invasjon av Ukraina siden krigens start, viser ferske FN-tall.  Trolig er tallet «mye høyere». I tillegg har Verdens helseorganisasjon (WHO) verifisert 43 angrep på sykehus og andre helseinstitusjoner i Ukraina


Dmitrij Mazepin brukte oligark-milliardene til å få sønnen Nikita (23) i en Formel 1-bil, og han brukte penger som en trussel da sønnen kjørte saktest.  Dmitrij Mazepin er i Vladimir Putins nærmeste krets. Dagen før Russland invaderte Ukraina var ifølge et EU-dokument Mazepin en av 37 forretningsmenn som møtte Putin, skriver The Guardian. Nå er både far og sønn Mazepin på sanksjonslisten til EU.  Sønn og tidligere Formel 1-fører Nikita syns det er urettferdig.  – Det er ingen lovlig grunn for å avslutte kontrakten med meg. Drømmen min er knust. Jeg så den ikke komme. Dette var veldig smertefullt og en uventet situasjon for meg, sa Nikita Mazepin etter at han fikk sparken 5. mars skriver New York Post. Da han møtte pressen etterpå ville han ikke fordømme krigen mot Ukraina eller svare på om han kan bli vurdert som en nøytral utøver all den tid faren er en del av Putins nærmeste.  – De som ikke lever i denne delen av verden, de som ikke ble født her, vil bare se deler av dette. Vi i Russland eller Ukraina ser dette på så mange flere nivåer. Jeg har venner og slektninger som av makt eller tro har havnet på begge sider i denne konflikten, sa Nikita Mazepin.  Pappa Mazepin var aldri langt unna da sønnen Nikita kjørte sist sesong. For å få en sønn som var Formel 1-fører gikk han inn som storsponsor og sikret Haas økonomisk med sine oligark-penger som administrerende direktør i gjødselselskapet Uralkali. De har vært blant verdens aller største på gjødsel til landbruk.  I sesong 4 av Drive 2 Survive handler en episode om Haas-temaet, teamsjef Günther Steiner og far og sønn Mazepin. Teamkamerat Mick Schumacher var raskere enn Mazepin fra start av sesongen. Mazepin tok lite selvkritikk og skyldte på bilen.  – Blir det ingen endring sender jeg et offisielt brev om at vi stanser finansieringen og kjøringen. Det blir store pengeproblemer. Så får de bestemme seg for hva de skal gjøre. For vi gidder ikke å fortsette denne «vi prøver, vi prøver-greia». Vi har prøvd alt i tre løp. Fjerner vi Uralkali, så slutter vi å kjøre, sier pappa Mazepin til Haas-rådgiver Jesper Carlsen i Netflix-serien Drive 2 Survive.  Far og sønn Mazepin var helt overbevist om at lagkamerat Mick Schumacher hadde en bedre bil. Og mens Nikita Mazepin bannet og raste over treg bil og foreslo at Haas skulle bygge en ny bil til ham, så forsøkte Steiner å få samarbeidet til å fungere.  – Vi har få venner her, konkluderte far og sønn Mazepin i TV-serien.  Sønnen til den tyske Formel 1-legenden Michael Schumacher, ville ikke si noe da Mazepin måtte ut.  – Mick Schumacher ga ikke uttrykk for noe positivt eller negativt. Det er i slike situasjoner du kan se det sanne jeg til alle rundt deg, sier Mazepin.  Jakub M. Godzimirski er forsker og har arbeidet med russisk utenriks- og sikkerhetspolitikk på NUPI i over 20 år. Han sier til VG at Putin har brukt idrett aktivt for å vise frem Russland. Derfor rammer det også Putin nå russere ikke får delta i idrett.  – Det største Putin gjorde var vinter-OL i Sotsji. Han tvang oligarker til å investere penger i anleggene. Han ville presentere Russland som et moderne og vellykket land. Det var viktig for ham at russere vant. Men bare dager etter OL i 2014 ble omdømmet lagt i ruiner da han gikk inn og anekderte Krim, sier Godsimirski til VG.  Fredag brukte Putin utøvere som langrennsløper og OL-gullvinner Aleksandr Bolsjunov da den russiske presidenten holdt en propagandatale til folket.  Søndag er årets første løp. På startstreken i Bahrain er danske Kevin Magnussen hentet inn i et overraskende comeback etter at Mazepin måtte ut. Og Schumacher har fått en ny lagkamerat.  Russland Grand Prix i Sotsji er avlyst i år.

Formel 1:  Truet med å stoppe pengene om sønnen ikke fikk bedre bil


Erling Braut Haaland (21) og Zlatan Ibrahimovic (40) var blant stjernene til stede da superagenten Mino Raiola ble bisatt i Monaco torsdag.  Superagenten Raiola representerte flere av fotballens aller største stjerner, deriblant Erling Braut Haaland. Han gikk bort lørdag 30. april i en alder av 54 år. Bisettelsen fant sted i Saint-Charles-kirken i Monte Carlo.  Flere av hans største klienter møtte opp i fyrstedømmet for å ta farvel med Raiola.  Ifølge flere medier var det en privat bisettelse for familie og nære venner. For å hindre at uvedkommende nærmet seg var det også flere sikkerhetsvakter på plass utenfor kirken.  Les også: Hele historien om Mino Raiola, fra pizzabaking til milliardsuksess (VG+ Sport) Borussia Dortmund-spissen Haaland har hatt Raiola som sin agent siden 2018. Da nyheten om Raiolas bortgang ble kjent, la Haaland ut et bilde av dem på Instagram der han omtalte agenten som «den beste».  – Hvil i fred. Den beste, tvitret pappa Alfie Haaland da Raiolas bortgang ble kjent.  Haaland går en tilsynelatende stor sommer i møte. Det er ventet at han forlater Borussia Dortmund, og den siste tiden har Manchester City og Real Madrid blitt trukket frem som favorittene til å kapre nordmannens signatur.   Raiola har ledet forhandlingene med flere av verdens største klubber i forbindelse med Haalands forventede overgang til sommeren, har VG fått opplyst. I desember i fjor snakket Raiola om Haaland og overgangsmarkedet:  – Kanskje denne sommeren, kanskje sommeren etter. Men sjansen er stor for at Erling flytter i sommer. Det får vi se, sa Raiola i et intervju med Sport1. Tidligere uttalte han også at «de 14 store klubbene vil ha ham».  PSG-keeper Gianluigi Donnarumma var også til stede, og det samme var AC Milan-spiss Zlatan Ibrahimovic og tidligere Ballon d’Or-vinner Pavel Nedved.  Marco Veratti (PSG), Cesc Fabregas (AS Monaco), Justin Kluivert  (OGC Nice) og Xavi Simons (PSG) ble også avbildet i begravelsen.  Det ble først feilaktig rapportert om 54-åringens bortgang. På Twitter ble det etterpå publisert en melding på Raiolas konto om at han var forbannet over ryktene.  Samtidig ble det kjent at Raiola var på sykehus i Milano og kjempet for livet. To dager senere bekreftet familien at han var død.  – Med uendelig sorg deler vi bortgangen til den mest omsorgsfulle og fantastiske fotballagenten som noen gang har vært. Mino kjempet til siste slutt med samme styrke som han har brakt til forhandlingsbordet hvor han har forsvart sine egne spillere. Mino gjorde oss som vanlig stolte, sa familien i en uttalelse.  Raiola er italiensk-født, men familien flyttet til Nederland da han var ett år gammel. Han arbeidet seg opp til å bli en av verdens aller mektigste fotballagenter og i tillegg til Haaland, Ibrahimovic og Donnarumma, representerte han Matthijs de Ligt (Juventus), Paul Pogba (Manchester United), Stefan de Vrij (Inter), Mario Balotelli (Adana Demirspor), Ryan Gravenberch (Ajax), Blaise Matuidi (Inter Miami), og mange, mange flere.  Hele listen over hans klienter finner du her.  – Faren min sa til meg da jeg var en liten gutt at halvparten av menneskene du møter vil elske deg. Den andre halvparten vil hate deg. Jeg er her for å bli elsket av familien min og spillerne meine. Resten? Det driter jeg i, sa Mino Raiola i et intervju med The Athletic.  Raiola var kjent som frittalende, tidvis kontroversiell, en tøff forhandler og han var svært populær blant klientene sine. Flere av dem har hyllet agenten i sosiale medier. – Jeg trodde du var gal da du fortalte meg om alle planene du hadde, men du fikk alltid rett til slutt. Øyeblikket jeg traff deg visste jeg du var spesiell, skrev Juventus-stopper Matthijs de Ligt på Instagram.  Han la til at Raiola alltid kjempet sammen med spillerne sine, og derfor var han så elsket av de rundt han. Paul Pogba la ut en video med bilder av de to, akkompagnert av teksten «For alltid i mitt hjerte. Takk, Mimi».  – Jeg er så trist at jeg ikke engang vet om jeg klarer å si alt jeg vil. Jeg elsker deg og savner deg allerede, skrev den italienske landslagskeeperen Gianluigi Donnarumma på sin Instagram


Andrea Horne (49) sier at hun ikke får sove på grunn av russebussene som kjører forbi om natten. Hun mener støyen har blitt et samfunnsproblem. Russetiden. For mange er det en periode fylt med feiring, venner og moro.  For den 49-år gamle videregåendelæreren er det et støyfullt helvete.  – Jeg sov to- tre timer natt til fredag. Alle vet at det er helseskadelig når det er over lang tid, sier Andrea Horne til VG.  VG møter henne utenfor barndomshjemmet hennes i Asker, like ved siden av E18. Alle eiendommene langs motorveien er markert rødt på kartet til Statens vegvesen over såkalte «støysoner» i Norge. Den basstunge lyden fra russebussene er imidlertid på et helt annet nivå, ifølge 49-åringen: – Vi er vant med støy, men dette er pulserende støy. Jeg og flere andre opplever at hele huset rister om natten, sier hun.  Horne bruker både sovetabletter, ørepropper, og hodetelefoner med aktiv støydemping for å få sove. Likevel er det ikke nok. På grunn av søvnmangelen har Andrea Horne blitt sykemeldt frem til 18 mai. Det samme har også skjedd tidligere år.  – Jeg blir helt borte vekk. Jeg tør ikke å kjøre noe særlig for tiden, og det er ikke snakk om at jeg klarer å konsentrere seg på jobb, sier hun. Læreren har tidligere også uttalt seg om saken til Budstikka.  Ibiza-anlegg – Det er ikke sånn at jeg har spesielt lyst til å stå frem med dette, men noen må gjøre noe. Det har blitt et samfunnsproblem, sier Horne.  Hovedproblemet er at anleggene om bord på russebussene har blitt vesentlig kraftigere i løpet av de siste årene, ifølge videregåendelæreren. – De har de samme superanleggene som man kunne hatt på en klubb på Ibiza. Og kampen om ha det feteste anlegget utkjempes på E18. VG har tidligere vært i prat med utleiefirmaet DinBuss, som opplyser at enkelte av bussene har anlegg som er i stand til å spille i opptil 140 desibel. Ifølge hørselshemmedes landsforbund er det tilsvarende et jetfly som letter 25 meter unna.  Mange av russen i Asker og Bærum har faktisk på seg hørselvern når de er på rulling, skriver Budstikka.  Desibelmåleren talte ikke fullt så høyt da VG tok en uformell test langs E18 onsdag kveld. Bassen var likevel merkbar, slik du kan høre i denne videoen:  Hørtes over fjorden I fjor fikk politiet 15–20 klager på én natt fra innbyggere på Nesodden, som hadde hørt lyden av russeanleggene fra den andre siden av fjorden.  – Jeg har bodd her siden jeg var liten. Folk kan si at jeg syter og klager, men med den desibelmåleren jeg har på telefonen så er det så høyt at jeg ikke klarer å registrere det engang, sier Andre Horne.  – De som ikke tror på meg kan gjerne komme hit og overnatte, legger hun til.  Igor Draskovic i utleiefirmaet Russebussmarked.no sier til VG at kapasiteten til anleggene i russebusser har økt noe sammenliknet med for to-tre år siden. – De fleste anleggene som russen setter inn er av den typen man kan finne i et diskotek, ja. Han mener russ flest er flinke til å skru av lyden i boligområder. – De fleste skrur av lyden på trange veier og i boligområder. Dette vet også sjåførene, som kan få sanksjoner. Når bussene kjører på motorveier føler nok de fleste at de er utenfor boligområder. Støy fra russebusser avhenger av mange faktorer. Normalt er lyden over veldig raskt og et stykke unna når bussene kjører forbi på motorveier, sier han. Politiet: – Gjør grep – Russen må forholde seg til lover og regler som alle andre, og politiet vil ha en så lik håndtering av russ på tvers av politidistrikt som mulig. Dette sier Unni Turid Grøndal, pressesjef i Oslo politidistrikt.  Hun opplyser at politiet ikke har gått gjennom antallet henvendelser de har fått om russen så langt i år


Ben Affleck (49) kommenterer for første gang at han har gjenopptatt forholdet med Jennifer Lopez (52). Da paret bekreftet for offentligheten i juli at de var et par, skjedde det etter måneder med spekulasjoner – og 20 år etter at de brøt forlovelsen. Da forholdet tok slutt i 2003, forklarte begge at det enorme søkelyset fra verdenspressen hadde vært med på å gi kjærligheten nådestøtet. Når de nå på nytt er et par, etter ekteskap og andre forhold på hver sin kant, har de lært. – Jeg velger å øve litt på selvbeherskelse, for jeg har lært at det ikke er klokt å dele alt med hele verden, sier Affleck i et intervju med The Wall Street Journal. Det er første gang han sier noe direkte om Lopez etter gjenforeningen.  At de to gir kjærligheten en ny sjanse, er imidlertid veldokumentert de siste månedene. Paret har vist seg på premierer, festivaler og andre festligheter – og de har kysset foran den ene fotografen etter den andre. Men det er altså noe annet å utbrodere følelseslivet. Lopez har vært ordknapp, men Affleck letter nå altså på sløret. – Det jeg kan si, er at det definitivt er vakkert for meg, svarer han på spørsmål om forholdet. Han legger til at det er «visse ting som er intimt og privat, og som nettopp kan være det fordi det ikke deles med alle». – Nå er jeg mest komfortabel med å lære å sette grenser for hva jeg vil snakke om og ikke. Jeg vet at jeg har det best når jeg setter sunne rammer i livet mitt. Affleck føler han er på rett sted i livet. – Livet mitt nå reflekterer ikke bare den jeg ønsker å være, men den jeg føler at jeg faktisk er. Ikke en som er perfekt, men en som prøver veldig hardt å være ærlig, oppriktig og ansvarsfull. 49-åringen har tre barn med ekskona, filmstjernen Jennifer Garner (49). Affleck sier til The Wall Street Journal at det aller viktigste for ham er å være en god pappa. – Og så er det nest mest viktige å være en bra mann – et godt menneske. Og forhåpentlig en god ektemann. Også Lopez har barn. Hun giftet seg med artisten Marc Anthony (52) i 2004 – kort etter bruddet med Affleck, og de fikk tvillinger sammen. Ti år senere tok ekteskapet slutt.


Nye tiltak vil bli presentert på en pressekonferanse klokken 20. FHI mener det haster å bremse viruset med «betydelige tiltak».  Dette er det vi vet:  Statsforvalter i Oslo og Viken Valgerd Svarstad Haugland sier at «så alvorlig som situasjonen er hos oss, tror jeg det er lurt at det kommer nye tiltak». FHI mener beskriver situasjonen i Norge som «svært alvorlig» på grunn av en rask stigning i antall omikron-tilfeller.   – Snakker vi skjenkestopp, stengte skoler?  – Alle tiltakene av den typen har vært vurdert, det vil regjeringen komme tilbake til når de går ut med dette, sier FHI-direktør i et intervju med VGTV: – Vurderes det å stenge barnehager og skoler? – Alle kjente kontaktreduserende tiltak blir vurdert, og hva konklusjonen blir, vil regjeringen komme tilbake til senere i kveld, svarer Stoltenberg.  Faktisk så tror FHI at skolestengning kan øke smitte.  FHI: Kan få opp mot 300.000 tilfeller per dag Før regjeringen besluttet nye tiltak, fikk de en ny risikovurdering fra FHI om omikron. Der påpeker FHI at selv om omikron-varianten skulle gi mindre alvorlig sykdom, så vil «den store spredningen likevel føre til betydelig flere innleggelser enn i dag» – I et foreløpig scenario beregner vi at det om tre uker kan bli opp mot 90.000 og 300.000 tilfeller per dag og 50 til 200 innleggelser per dag, dersom tiltakene ikke bremser epidemien betydelig, skriver FHI. Til sammenligning:   De siste syv dagene har det i snitt blitt registrert 4479 nye smittetilfeller hver dag og 30 nye corona-innlagte per dag.  – Vaksinasjon reduserer risikoen for alvorlig forløp også med omikronvarianten selv om beskyttelsen mot å bli smittet er redusert, påpeker FHI samtidig.  Da Helsedirektoratet ga sine faglige råd til tiltakene som ble innført i forrige uke, advarte de om at en nedstengning var nødvendig, om disse tiltakene ikke virker.


Kongefamilien har fått et nytt firbent medlem. «Ønsk hjertelig velkommen til Molly Fiskebolle, det nyeste medlemmet av Kronprinsfamilien», skriver kongehuset på Instagram og Facebook 1. juledag. «Gledelig jul til alle», står det under posten. På det ene bilde er det prins Sverre Magnus som bærer valpen, og på et av de andre er det storesøster prinsesse Ingrid Alexandra som holder den. Kongehuset deler også to nærbilder av sitt nye familiemedlem. Kronprinsfamilien er glad i hunder og har hatt flere. I sommer døde deres kjære Muffins Kråkebolle. De har også Milly Kakao fra før.  Både Molly Fiskebolle og Milly Kakao er av blandingsrasen labradoodle. Coronajul Den norske kongefamilien har som alle andre måttet nedskalere julefeiringen på grunn av coronarestriksjonene. Kong Harald og dronning Sonja oppholder seg på Bygdøy kongsgård i julen, men feiret julaften sammen med kronprinsfamilien på Skaugum. Hvor prinsesse Märtha Louise og hennes tre døtre feirer julen, har ikke familien ønsket å opplyse om. Märtha delte sent julaften kveld bilde av seg og sine på Instastory sammen med kjæresten Durek Verrett . Kronprinsparets hunder har tidligere vært en del av 17.mai-feiringen på Skaugum:


En 20 år gammel kvinne er arrestert, men har nektet for å være barnets mor.  En nyfødt gutt ble 1. januar funnet forlatt på flyets toalett.  Air Mauritius-flyet kom fra Madagaskar og landet ved Sir Seewoosagur Ramgoolam International Airport i Mauritius.  Den lille gutten lå i søppelbøtten da flyplassoffiserer utførte en rutinemessig tollsjekk etter ankomst i landet.  Ifølge avisen The Straits Times ble de mistenksomme da de så det blodflekkete toalettpapiret.  Flyplasspersonell tok hånd om babyen som hurtig ble sendt til sykehuset.  BBC skriver at en 20 år gammel kvinne fra Madagaskar er arrestert etter hendelsen. Hun skal ha nektet for at gutten var hennes, men en medisinsk undersøkelse bekreftet imidlertid at hun nettopp hadde født.  Både den 20 år gamle kvinnen og babyen har det bra, ifølge BBC.  Nyhetsnettstedet skriver også at kvinnen ankom Mauritius med en toårig arbeidstillatelse – og at hun vil bli avhørt etter løslatelse fra sykehuset.  Ifølge BBC vil hun også bli siktet for å ha forlatt det nyfødte barnet.


GRANOLLERS (VG) (Norge-Spania 27–21) Hun satte Spania på plass og sendte Norge til VM-finalen. Men mot Frankrike tror Katrine Lunde (41) at det blir plass på benken fra start. Silje Solberg er spesialist på finalemotstanderen. – Ja, jeg tenker det er muligheter for det ja, svarer Lunde på VGs spørsmål. – Er det greit etter at du har levert en sånn semifinale? – Ja, det er det, svarer hun. Katrine Lunde dro opp 13 redninger og presset en hel del andre skudd utenfor mål. Vipers-keeperen markerte seg umiddelbart i semifinalen med å ta et skudd fra Spanias kanskje største stjerne, Alexandrina Cabral, i fast grep. Men den mektige kampen hennes trenger ikke bli avgjørende når landslagssjef Thorir Hergeirsson planlegger hvem skal starte på banen i VM-finalen kl. 17.30 søndag. Silje Solberg spilte ikke et sekund mot spanjolene, men leverte en helstøpt EM-finale i fjor. Norge kunne feire gullet etter at de slo Frankrike 22–20. 31-åringen fra Bærum reddet 16 skudd og ble belønnet med toppkarakteren 10 på VG-børsen. – Sånn er det jo. Nå har vi spilt mye begge to og det er viktig at vi fortsetter med det. Vi er begge gode målvakter som kan stenge, sier Lunde etter å ha spilt til 9 poeng på børsen mot Frankrike. Katrine Lunde har opplevd både gode og mindre gode kamper i VM. Mot Romania reddet hun 54 prosent av skuddene. Mot Nederland null. Alle 10 skudd føyk inn. Fredag var hun helt på topp igjen. – Det er helt fantastisk å ha Katrine bak der. Hun er en matchvinner og skriker konstant til oss gjennom hele kampen. Katrine er klar på hvordan hun vil ha det og kom til meg med det før kampen, beskriver Norges nye forsvarsspesialist Maren Aardahl. – Det tar jeg bare med meg med åpne armer. Den rutinen hun har må man bare suge til seg, sier 27-åringen. Katrine Lunde spiller sitt mesterskap nummer 20 med Norge og er klar sin 12. finale med håndballjentene. Hjemme i premieskapet finnes det åtte gullmedaljer tatt med Norge. – All respekt til Katrine, sier Kari Brattset Dale som også spilte til 9 poeng på VG-børsen. – Det er vanvittig sterk. Ikke bare redningene hun har. Katrine har nesten ikke stemme igjen. Hun skriker på oss i forsvaret. Hun styrer oss rett og slett litt opp og det gir en ekstrem god selvtillit og trygghet i taklingene våre også. Hun er helt utrolig, beskriver Brattset Dale. – Jeg følte jeg hadde en god dag og da var det bare å fortsette å jobbe, sier hun. – Det er jo fantastisk Det beste er jo når man er sliten på slutten. Hvis ikke så har man ikke vært med på moroa.


Styret i Norges Skiforbund ble fortalt at hoppkomiteen var enige med generalsekretær Ingvild Bretten Berg i at kontrakten til Clas Brede Bråthen (52) ikke skulle forlenges. Men hoppkomiteen hadde aldri fattet noe vedtak i saken. Det bekrefter nåværende leder i komiteen, Kristian Brenden: «Det er ikke på noe tidspunkt gjort et formelt vedtak i hoppkomiteen om at Clas Brede Bråthens kontrakt ikke skulle forlenges», skriver han i en e-post til VG. Det har gått to måneder siden den opprivende konflikten mellom toppledelsen i Norges Skiforbund og Clas Brede Bråthen ble skrinlagt på en pressekonferanse i Oslo: Sportssjef Bråthen fikk fortsette i forbundet, denne gangen som landslagssjef for de norske hopperne. Denne uken ble det kjent at skiforbundet har brukt tre millioner kroner på saken. Nå er det satt ned et utvalg som skal granske håndteringen av betente striden. Intervjuer av sentrale aktører har allerede pågått i flere uker, og i midten av januar skal utvalget legge frem en rapport. VG vet at et skistyrereferat fra 24. august har vært et tema i utvalget: En av sakene som kom opp på styremøtet denne dagen, var en orientering fra generalsekretær Ingvild Bretten Berg om den pågående konflikten med hoppsjef Clas Brede Bråten. I møtereferatet, under punktet «Rapport fra generalsekretæren», heter det: «[...] hoppkomiteen og generalsekretæren er enige om at sportssjefen ikke tilbys forlengelse [...]» Deretter ble det hevdet at det var mulig å avslutte samarbeidet med Bråthen uten at lovens krav om «saklig grunn» for oppsigelse spilte inn, fordi avtalen hans var tidsbegrenset. «Likevel har hoppkomiteen og generalsekretæren begrunnet beslutningen ut fra arbeidstakers forhold» står det i referatet. – Overstyring Denne ordlyden fikk flere medlemmer i hoppkomiteen til å reagere, får VG opplyst.  For komiteen har aldri fattet et vedtak som sier at de var enig med generalsekretær Ingvild Bretten Berg i at Clas Brede Bråthen måtte vekk etter 17 år i jobben. Den tidligere storhopperen Per Bergerud trakk seg fra hoppkomiteen i protest i oktober. VG vet at måten hoppkomiteen ble tatt til inntekt for Ingvild Bretten Berg sitt sitt syn overfor styret i skiforbundet, var én av årsakene. – Vi i hoppkomiteen opplevde at vi ble tillagt denne meningen uten at saken var behandlet hos oss i komiteen, sier Per Bergerud. – Dersom styret er informert om at Ingvild Bretten Berg og hoppkomiteen var enige, så oppfatter jeg at det ikke er riktig. Vi fattet aldri noe vedtak om at vi støttet skiforbundet på at kontrakten til Clas Brede ikke skulle forlenges. Det foreligger heller ingen referater om dette, sier han. Vil ikke la seg intervjue Hoppkomiteen har kun offentliggjort ett møtereferat fra 2021/2022. Det er fra 18. august i år. I referatet er ikke Clas Brede Bråthen-saken nevnt. – Vi fikk en ren orientering fra skiforbundet, gjennom Ingvild Bretten Berg, om situasjonen. Men det var ingen diskusjon eller konklusjon om at hoppkomiteen støttet Skiforbundet at kontrakten med Clas Brede Bråthen ikke skulle forlenges, sier Bergerud. VG har bedt om et telefonintervju med både generalsekretær Ingvild Bretten Berg og tidligere hoppkomitéleder Alf Tore Haug i forbindelse med denne saken. Det ønsker ikke Norges Skiforbund, opplyser kommunikasjonssjef Espen Graff i en e-post. «Skistyret fikk god innsikt i hoppkomiteens standpunkt i styremøtet 24.august. Det var aldri tvil om hvor saken sto på det tidspunktet, heller ikke hoppkomiteens holdning, noe som også kom frem i mailkorrespondanse. Referatet er derfor korrekt» skriver Graff. Han kjenner imidlertid ikke til om hoppkomiteen har votert over Bråthen-saken før Bretten Berg tok komiteen til inntekt for sitt syn da hun informerte skistyret. «Men det betyr jo ikke at dette ikke var komiteens holdning på det tidspunktet. Vi har skriftlig dokumentasjon som jeg anser som intern, og ønsker ikke sende den videre til media», skriver Graff


VAL DI FIEMME/OSLO (VG) Heidi Weng imponerte opp monsterbakken, og stakk fra svenske Ebba Andersson like før mål. Natalja Neprjajeva ble historisk som første russiske kvinne til å vinne sammenlagt.  – Dette var veldig stort. Vi har ventet lenge, og denne uken var Natalia best, sier Marcus Cramer, trener for det russiske landslaget, til VG.  Heidi Weng lå på 5. plass i Tour de Ski, ett minutt og 40 sekunder bak ledende Natalja Neprjajeva, foran den avsluttende etappen opp monsterbakken. Russeren ble nummer fire opp bakken, men var suveren sammenlagt.  Heidi Weng endte som nummer tre totalt bak Neprjajeva og Ebba Andersson etter en strålende avslutning.  – Det var veldig godt. Jeg tenkte jeg bare måtte prøve meg. Det er veldig artig at det gikk, sier Weng til VG. Jessica Diggins tok ledelsen fra start. Men etter 2,3 kilometer var det svensk ledelse ved Johanna Hägström. Etter 6,8 kilometer ledet Ebba Andersson foran Weng. I bakken tok Weng over og dro.  Det ble en kamp mellom de to. Til slutt vant Weng med et super-rykk.  – Det var hardt i dag for snøen var litt bløtere. Men jeg følte meg pigg. Løypene her er kanskje de jeg liker best av alle i verdenscupen, sier Weng.  – Hun klarte å øke farten litt mer enn meg på slutten, og jeg maktet ikke henge på. Heidi var sterk, sier Andersson til VG. Trener Ole Morten Iversen roste Weng.  – Fantastisk avslutning av Heidi. Det er veldig betryggende både for henne og oss. Vi rundt henne har vært trygg på henne hele veien for vi vet hva hun har gjort i høst og sommer. Men det er nok veldig godt for å henne få det ut, sier Weng.  Lagvenninne Anne Kjersti Kalvå er ikke overrasket over at Weng var raskest opp bakken. – Hun er en av få som elsker denne bakken, og hun var veldig tent på å gå fort. Med litt selvtillit tror jeg hun kan bli skummel i OL, sier Kalvå til VG. Trønderen har imponert i touren, men sier hun ikke har fått utdelt OL-billett. De fleste eksperter peker på at Kalvå og Mathilde Myhrvold bør få de to siste plassene.  Iversen sier han har innstilt to kandidater til langrennssjef Espen Bjervig, men vil ikke si hvem.  – Men vi trenere ser det samme som mange av de på tv ser. Endelig for Neprjajeva Russiske Neprjajeva ble nummer to i Tour de Ski i 2018/2019 og 2019/2020. Tirsdag så det ut som hun kontrollerte rennet. Hun la seg litt bak Weng og Andersson og hadde tidene å gå på, og hun vant sammenlagt med 46,7 sekunder foran Andersson. Dette er første gang en russisk dame vinner touren sammenlagt. Den russiske nasjonalsangen ble spilt.  Seks av de 10 norske damene som startet Tour de Ski i Lenzerheide i romjulen fullførte de seks konkurransedagene.  Tiril Udnes Weng ble nummer 10 sammenlagt, 3 minutter og 38 sekunder bak Neprjajeva, Anne Kjersti Kalvå nummer 13, Ragnhild Haga nummer 17 og Silje Theodorsen nummer 22 sammenlagt.  Helene Marie Fossesholm ble nummer 33 mandag, og trakk seg fra touren før siste etappe:  PS! Therese Johaug har vunnet touren tre ganger, Heidi Weng to ganger, mens Marit Bjørgen og Ingvild Flugstad Østberg har en sammenlagtseier hver.


Mini Jakobsen (56) stilte Adam Ezzari (23) mange direkte spørsmål i onsdagens «Farmen kjendis». Ezzari innrømmer at det kom litt overraskende. Det er under en pause i arbeidet med ukesoppdraget at de to snakker religion. Blant annet spør Mini om muslimske Adam feirer jul, om kona hans bruker hijab og om han hadde sex før ekteskapet. Adam, rapper og skuespiller, svarer på alt – Jeg er en ganske direkte person selv, og synes ofte at det bare er fint å stille spørsmål. Er det ubehagelig, så sier jeg bare fra. Men ja, det kom litt overraskende, sier 23-åringen leende til VG. Adam svarer Mini at han feirer jul, at kona ikke bruker hijab – og at han «holdt seg unna sex» til han giftet seg.  Adam forsikrer at han ikke følte press på å svare på de personlige spørsmålene. Det var faktisk Adam selv som hadde sporet religionspraten over på regler. – Det er en del av livet mitt og mange andres – ikke bare muslimer, men andre minoriteter – at man ofte føler et ansvar for å forsvare seg på en måte. Man er redd for at folk kan tenke negativt. Jeg tenkte ikke sånn i dette tilfellet. Jeg digger Mini, men det er en realitet at mange føler at de må forsvare sitt syn. Mini synes selv at spørsmålene han stilte var uskyldige. – Jeg ser ikke noe problem med å spørre, så får Adam selv velge om han vil svare eller ikke, sier Mini til VG og peker på at han selv har vært i mediene i 30–40 år og «blitt spurt masse». Selv om Adam ikke hadde planlagt å betro på TV at han ikke hadde hatt sex før han giftet seg i 2020, er han komfortabel med at det nå ble et tema. 23-åringen, som har marokkansk far og norsk mor, bestemte først på ungdomsskolen at han ville bli muslim. – Men allerede før det hadde jeg klare prinsipper. Jeg forbinder sex før ekteskapet med fest, drikke og tjo og hei. Det er i den sammenhengen flest av mine venner har debutert. Men selv har jeg ikke vokst opp med dette eller hengt mye med jenter, sier han til VG.  Adam har alltid tenkt at sex ikke er noe man har med hvem som helst, men at det må bety noe. – Etter hvert, da jeg begynte å følge islam, var det ganske naturlig for meg at dette kun skulle være for den dama jeg ender opp med. Hadde jeg ikke vært muslim, hadde jeg kanskje ikke ventet til ekteskap, men jeg hadde uansett ikke vært typen til å ligge rundt. Adam ble kjent som skuespiller i seermagneten «SKAM» i 2017. Han har alltid syntes det er morsomt når folk tror at han ligget med flere. – De fleste jeg har møtt de siste årene forventer nemlig det. Alle som spurte meg før jeg giftet meg om hvor mange jeg hadde ligget med, ble overrasket da jeg svarte ingen, sier Adam. Men Mini vil vite mer: – Når du sier Allah, mener du Gud? spør fotball-veteranen sin nye kamerat på TV. Adam svarer: – Ja, Allah betyr Gud på arabisk. Så Gud og Allah er samme ord. Mini gestikulerer og roper når han skal forklare hva han forbinder med uttrykket «Allah u akbar», når han hører det på TV. Adam svarer spøkefullt: – Da forventer man at det skal komme en bombe? – Ja, nesten, svarer Mini. Adam forklarer Mini at «Allah u akbar» bare betyr at Gud er størst.  – Det betyr ikke noe mer enn det, sier han. Adam, som studerer til å bli lærer, sier til VG at han synes det er greit å forklare begrepene på TV. – Jeg er jo vant med at mange vet lite om den religionen jeg har, så jeg synes først og fremst det er gøy og interessant og lære bort. Når det gjelder samtalen mellom Mini og meg, så var den positiv. Det er sånn man skaper forståelse, ved å lære av hverandre. På den måten bekjemper man fremmedfrykt også, uten at jeg beskylder Mini for å ha fremmedfrykt. Adam synes imidlertid det er synd at lovprisingen på arabisk kobles til terrorisme. – Det har ikke noe med hverandre å gjøre. Men samtidig er det en realitet. Mini er ikke alene om det. Det er dessverre utrolig mange som forbinder islam med terrorisme og farlige folk


En overarbeidet guvernør av Kyiv oblast ser fremover mot å gjenoppbygge landet etter en over en måned med russisk okkupasjon. Glede vil han ikke kjenne på før hele Ukraina er fritt. Han arbeider fortsatt opp mot døgnet rundt, guvernør Oleksiy Kuleba i Kyiv oblast. Siden begynnelsen av april har oblast-regionen han leder vært frigjort fra russiske styrker, som trakk seg tilbake for å styrke offensiven i sør og øst av landet.  – Hva gikk gjennom hodet ditt da du skjønte at de russiske styrkene var i ferd med å trekke seg tilbake? – Den første følelsen jeg fikk var skuffelse. Jeg ville at vi skulle drepe dem alle. Det var ikke snakk om glede eller fest. Nå venter vi på at hele Ukraina skal bli fritt, sier han til VG. Kuleba var før krigen guvernør, men er nå leder av den humanitære innsatsen i den militære administrasjonen som oblast-regionen er satt under. Han har blitt intervjuet av VG tidligere og uttrykte da at han var sikker på at den ukrainske hovedstaden aldri ville falle. Enn så lenge har han fått rett i sine spådommer. – Tømt for blod Den russiske offensiven mot Kyiv lykkes ikke. Men okkupasjonsstyrken har etterlatt seg enorme ødeleggelser og det er arbeidet med å gjenoppbygge regionen Kuleba nå leder.  Arbeidet er delt i flere deler. Mange hundre letemannskaper er engasjert for å finne døde i ruinene av hus og blokker ødelagt av russisk artilleri. Hele verden fikk også se bilder av døde i gatene i Butsja, lik kastet i kjellere og massegraver.  – Butsja er tømt for blod. 90 prosent av innbyggerne er borte og byen er nesten tom. Nå forsøker vi å reetablere kommunikasjon for mobiler og fasttelefoner. Vi jobber også for å få tilbake vann, elektrisitet og gass. Det pågår også et arbeid for å fjerne minene som er lagt ut.  I nærliggende Borodjanka beskrives ødeleggelsene som svært omfattende. Guvernøren opplyser at 50 prosent av byen er ødelagt og at nesten alle boligblokker er lagt i ruiner av over en måned med russisk bombardement.  Rydder miner I Brovary – som ligger øst for hovedstaden – pågår arbeidet med å hente ut de døde for fullt.  – Vi finner døde i biler og i hus. De er alle skutt, ikke drept av russiske bomber, sier han. Men prosessen med å hente frem de døde blir vanskeliggjort av at det er lagt ned miner i store deler av de tidligere okkuperte områdene.  – Innen slutten av mai håper vi å kunne gjenopprette tilgangen til elektrisitet, vann og gass i Kyiv oblast, men denne prosessen blir svært påvirket av arbeidet med å fjerne miner, sier han. Områdebombing Parallelt pågår det formidable arbeidet med å dokumentere hva som har skjedd under russisk okkupasjon. – Vi har møtt på nesten alle typer krigsforbrytelser. Folk i biler og på sykler er skutt rett ned. Det samme har skjedd med folk som bare har gått på gaten. Psykologene våre jobber nå med voldtatte kvinner. Plyndring har også vært svært utbredt. De har tatt alt fra stekepanner til biler.  I tillegg beskriver han overlagt bombing av hele områder hvor det kun ha bodd sivile – klare brudd på folkeretten. – De russiske drittsekkene Nå blir Kuleba selv fortalt de brutale historiene fra overlevende, alt fra sivile som har sett sine familier forsvinne i bombede bygninger som raser sammen til små barn som har tilbrakt flere uker i kjellere.  – Vi må leve med disse historiene og hjelpe dem. Livene deres er ødelagt. For å gjenoppbygge landet, må vi bygge opp livene deres på ny – gi dem en motivasjon til å leve. Det er mye vanskeligere enn å gjenopprette infrastrukturen, sier guvernøren. Politiet og psykologer i Kyiv oblast jobber med over 20 saker hvor det mistenkes at ukrainske kvinner har blitt voldtatt av russiske soldater. Men Kuleba understreker at disse sakene ikke har blitt behandlet i retten. Han vil heller ikke spekulere om hvor stort omfanget av denne type voldtekter i krig har vært


Artist Victoria Nadine (22) brukte påskeferien på å fortelle åpent om en tøff periode som har resultert i hudproblemer. Victoria Karlskås Andersen, som artisten egentlig heter, la torsdag ut en story til sine 63.000 følgere på Instagram, hvor hun forteller at hun har hatt det vanskelig i det siste. «Hei, tenkte bare å vise dere min aller største usikkerhet for øyeblikket. Usikkerheten som gjør at jeg ikke engang klarer å se meg selv i speilet og som gjør at jeg isolerer meg totalt og vil gi opp alt», skriver artisten over bilder av ansiktet sitt. Andersen skriver at å legge ut de ufiltrerte bildene som viser henne i sin dårligste periode til nå i livet, er noe hun frykter. – Trodde ikke jeg ville tørre Til VG forteller artisten at kviseutbruddet kommer etter en tøff periode med mye stress og angst – som igjen fører til veldig lav selvtillit. I påsken er 22-åringen på hytta med familien. Selv der isolerer hun seg for å ikke vise frem hudproblemene, forteller hun. Skjærtorsdag satt hun på rommet sitt og laget en story om hudproblemet for seg selv. – Jeg tenker at jeg kanskje ville bli tøff nok til å dele den en gang i fremtiden, men jeg hadde absolutt ikke planer om å gjøre det nå, sier hun, og legger til: – Jeg trodde ikke jeg ville tørre det, når jeg ikke engang tør å se meg selv i speilet. Men så trykket 22-åringen likevel på deleknappen. Nå er hun glad for at hun gjorde det. – Jeg er den eneste som kan gjøre noe med hvordan jeg føler meg. Hvis jeg tenker at jeg må være perfekt hele tiden, så er jeg bare med på å skape meg en egen, falsk realitet. Fryktet at folk ikke ville forstå Artisten forteller at hun vanligvis deler mest av de gode sidene ved livet på sosiale medier, men at det er viktig å formidle at ting ikke alltid er så bra som de fremstår på bildene. Etter at hun hadde delt bildene, følte Andersen seg helt forferdelig. Hun fryktet at folk skulle slutte å følge henne, eller ikke tro på henne når hun fortalte om angsten. – Jeg følte nesten at jeg burde forklare meg. Jeg tenkte at folk kom til å synes at jeg er en jævla idiot med små problemer, og at de ikke skulle forstå hvor alvorlig det med angsten faktisk er for meg nå. Fire av fem får akne Medisinsk ansvarlig lege og klinikksjef for Maja.no Andrea Birketvedt sier at de daglig får mange henvendelser fra unge som har spørsmål knyttet til hud. – Opptil fire av fem ungdom opplever akne, og for noen varer plagene videre inn i voksenlivet, sier Birketvedt. Hun forteller at det er en sammenheng mellom kviser og psykiske problemer som dårlig selvbilde, angst og depresjon, men at det finnes gode behandlingsmuligheter. – Vellykket behandling kan bedre den psykiske helsen. Det er viktig at man behandler tidlig nok, spesielt hvis kvisene påvirker livskvaliteten, sier legen. Ifølge Birketvedt er det flest som opplever en mild form for akne, men at også dette bør behandles. – Det er ikke alltid sammenheng mellom alvorlighetsgraden av kviser og hvor mye det påvirker den psykiske helsen. Noen uteblir fra skole, jobb og sosialt på grunn av kviser og det kan gi varige konsekvenser. Kviser kan gi arr i huden, men også «psykiske arr» som kan vare livet ut, sier hun. Overveldende respons Andersen sier at hun tidligere har opplevd at psyken har påvirker huden, men aldri i så stor grad som nå. Hun tror det henger sammen med at den dårlige perioden har vart lenger enn vanlig. – Samtidig vet jeg jo at andre har verre utbrudd, så det var en blanding av å være redd for å vise meg frem fordi jeg føler meg så fæl, og å frykte at folk ikke skulle skjønne problemet, sier hun. – Men så tenkte jeg at det må jo være en eller annen der ute som føler det samme som meg. Det fikk jeg bekreftet. Tilbakemeldingene har vært overveldende – og utelukkende positive. – Jeg har fått flere hundre meldinger fra folk som føler det samme

Fikk flere hundre meldinger etter akne-bilder


Missilkrysseren «Moskva» gikk ned i Svartehavet skjærtorsdag. Mandag sier Putins talsperson at Russland er klar over bilder som sirkulerer i sosiale medier.  Det var onsdag kveld sist uke at det ble kjent at flaggskipet i den russiske Svartehavsflåten sto i brann og at det var eksplosjoner om bord.  Dagen etter bekreftet det russiske forsvarsdepartementet at skipet hadde sunket. De hevdet at eksplosjoner i ammunisjonslagrene førte til brannen på skipet, og at det så sank mens det ble tauet i «stormfull sjø». Men Ukraina og USA sier at det var et ukrainske missilangrep som senket Russlands marines stolthet.  Det har så langt vært få bilder og videoer som har underbygget hendelsesforløpet. Men mandag har flere medier, deriblant BBC, publisert bilder som har sirkulert i sosiale medier og som angivelig skal vise skipets siste minutter der det står i brann og ligger skjevt i vannflaten.  På bildene, som ikke er verifisert, kan man se svart røyk stige opp fra fremre deler av skipet.  Og samme dag kommenterer Vladimir Putins talsperson Dmitrij Peskov disse bildene.  – Vi har sett bildene, men vi kan ikke si hvor autentiske de er, sier han ifølge det russiske nyhetsbyrået Interfax. VG har sammenlignet bildene med tidligere bilder som er publisert av skipet og funnet flere detaljer som stemmer overens, men bildene er ikke verifisert.  Det er foreløpig uklart hvem som publiserte bildene først. The Guardians Moskva-korrespondent Andrew Roth tror imidlertid at det ikke-verifiserte bildet kan være det første som er publisert etter at krigsskipet angivelig ble angrepet. Se flere bilder av skipet før det sank i galleriet under: Den enorme missilkrysseren ble bygget på 80-tallet og skulle ifølge forsker Kristian Åtland ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) ha vært i tjeneste i 18 år til, frem til 2040.  Overfor VG viser han til en sak i 2020 om flaggskipet fra det Kreml-kontrollerte nyhetsbyrået Tass. Uansett hendelsesforløp er senkningen av «Moskva» et nederlag for Russland, ifølge oberstløytnant Palle Ydstebø ved Krigsskolen. Flaggskipet spilte en viktig rolle i Russlands krigføring, både som et kommandofartøy, og i sammenheng med luftforsvar, ifølge det britiske forsvarsdepartementet. Dette skyldes at missilkrysseren hadde såkalte overflate-til-luft-missiler, som lot det skyte ned missiler og fly i luften. Det er foreløpig uklart hvordan det har gått med det skipets mannskap på rundt 500 personer. Russland har hevdet at samtlige ble evakuert til andre skip. Men det har fra ukrainsk side blitt hevdet at skipets kaptein ble drept i det angivelige angrepet. Russland har gjennom hele krigen vært svært tilbakeholdne med å kommentere russiske tap.


Helsemyndighetene anbefaler å gjøre isolasjonsplikten om til en anbefaling. Lørdag klokken 10 holder regjeringen pressekonferanse. Dersom regjeringen følger helsemyndighetenes anbefaling og fjerner den forskriftsfestede isolasjonsplikten, vil det ikke lenger vil være ulovlig å gå ut hvis du har corona. Dette inngår som en av flere anbefalinger helsemyndighetene har levert til regjeringen i forkant av lørdagens pressekonferanse. Begge fagetatene er enige om å fjerne plikten, ifølge VGs opplysninger. Meteren forsvinner I morgen ryker også meteren og munnbindpåbudet, ifølge kilder med innsikt i prosessen.  VGs kilder tar forbehold om at de siste detaljene på lettelsene tas i dag og at det kan komme endringer.  Regjeringen har invitert til pressekonferanse klokken 10 lørdag med statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) og helseminister Ingvild Kjerkol (Ap).  Helsedirektør Bjørn Guldvog og FHI-direktør Camilla Stoltenberg er også til stede.  Regjeringen vurderer alle coronatiltak etter råd fra fagmyndighetene. Blant tiltakene som diskuteres er isolasjonsplikten og gjenstående innreisetiltak.  Støre: Feir med måte Blant tiltakene som gjenstår før pressekonferansen er kravet om å holde én meters avstand, isolasjonsplikt, testing for husstandsmedlemmer og tilsvarende nære, påbud om munnbind der man ikke kan overholde meteren og testing til Svalbard. VG er fredag med Jonas Gahr Støre til Brest i Frankrike, hvor den norske statsministeren skal delta på hav-toppmøtet til Frankrikes president Emmanuel Macron.  Til VG bekreftet Støre fredag morgen at tidspunktet for gjenåpning nærmet seg, men ba samtidig om at folk feirer gjenåpningen med måte.  – Vi nærmer oss tidspunktet for å løse opp gjenværende tiltak, sa Støre. FHI: Tryggere på gjenåpning Torsdag sa helsedirektør Bjørn Guldvog til VG at Helsedirektoratet tror og håper at det går mot en normal hverdag snart.  – Vi har et påbud om isolasjon i dag. Det gjøres naturligvis vurderinger av om man skal gjøre om fra påbud til anbefaling, og på hvilket tidspunkt. Dette er noe som vurderes av regjeringen, har han nylig uttalt til VG. Onsdag skisserte FHI i sin ukerapport at de nå er tryggere på at tiltakene i landet snart kan lettes på. De regner med at tre til fire millioner nordmenn vil smittes av coronaviruset i løpet av vinteren. FHI-direktør Camilla Stoltenberg viste til at få blir lagt inn og færre får intensivbehandling.  – Betyr det at det er trygt å lette på tiltakene? – Vi er tryggere på at det er greit å ikke ha så mye tiltak, eller kanskje ikke tiltak i det hele tatt, sa Stoltenberg.

VGs opplysninger:  Anbefaler å fjerne isolasjonsplikten


ZHANGJIAKOU (VG) Den mektige russiske skipresidenten Jelena Välbe sier at hun boikotter norske medier som følge av en kommentar fra NRKs Jan Petter Saltvedt. NRKs profilerte kommentator skrev etter Aleksandr Bolsjunovs gull på tremila at han og de andre russiske utøverne «aldri burde fått stått på startstreken i dette OL». Han skrev om dopingskandalen rundt Sotsji-OL i 2014 - der det senere kom frem at det hadde vært systematisk russisk doping og triksing med prøveglass under selve lekene. – Russerne burde ikke fått vært med, skrev Saltvedt og mener de slapp altfor billig fra 2014-jukset. – Det eneste signalet man burde sendt overfor så graverende og systematisk juks, endog i statlig regi, var en full utestengelse i fire år, fortsatte NRKs sportskommentator. OL-studio: Få siste nytt om mesterskapet Dette har falt russerne tungt for brystet. Etter at skipresident Välbe feiret Bolsjunov-gullet hemningsløst på flyet, sender hun nå knyttneven i retning av norske medier. – Jeg erklærer boikott av norske medier. Etter sprinten kom de bort til meg, og jeg sa hva jeg mente. Jeg vil ikke snakke mer, sier hun til avisen Sport Ekspress onsdag. – På grunn av den artikkelen i NRK om at russerne ikke burde være her? – Selvfølgelig! Dette er et brudd på alt tenkelig eller utenkelig. Verken jeg eller mine idrettsutøvere har en gang husket diskvalifikasjonen av idrettsutøverne deres, som det har vært mange av, fortsetter Jelena Välbe – og mener med «deres» altså «norske». På spørsmål om det er spesielt med NRK, svarer hun: – Det var nettopp det som slo meg. Derfor, nei. Det er slutt! La dem be om unnskyldning offentlig. Til VG sier Saltvedt, etter å ha blitt gjort kjent med Välbes krigserklæring, at den russiske skipresidenten må lese hva som faktisk står i artikkelen. – Det er ikke et angrep på Bolsjunov, eller Spitsov, for den del. Dette er angrep på et system der Det internasjonale olympiske komité (IOC) og Idrettens voldgiftsdomstol (CAS) ikke har tatt et oppgjør med det som er en gigantisk skandale. Den er aldri blitt ryddet opp i. Dette er en klassisk avledningsmanøver, og jeg ville mye heller tenkt hva Välbe sa om hva som skjedde i Sotsji i 2014. Det har hun sagt lite om, sier NRKs sportskommentator. – Du skriver at Bolsjunov ikke burde vært der – er ikke det et slags angrep på ham? – Nei, det er et angrep på en straff som ikke hadde virkning eller preventiv effekt. Et angrep på noe som ikke funket. Bolsjunov blir bare et symbol på det, han er uskyldig i denne sammenhengen, men Välbe får den muligheten hun ønsker. Dette var det første russiske gullet, og jeg hadde skrevet om dette, uansett hvem som hadde tatt det, svarer Saltvedt. Välbe fortsetter tiraden slik: – Noen idioter bestemte seg for å bli lest og dekke over fiaskoen i det første rennet på denne måten. Jeg klarer ikke å reagere med ro på det! – Det tar jeg som en kompliment. Jeg ville blitt mye mer bekymret hvis hun hadde genierklært meg, sier Saltvedt til den beskrivelsen. VG snakket med Jelena Välbe på OL-stadion etter sprinten, men det var en kjapp samtale som bare handlet om Johannes Høsflot Klæbos imponerende løp. Den kjente russiske skiskytterkommentatoren Dmitrij Gubernijev, som er på plass i Kina, er ikke enig med Välbe. – Jeg snakker med NRKs journalister, og de har stor respekt for russisk idrett.  Jeg har aldri hørt de snakke om at Russland ikke bør være med i OL. Det hører imidlertid med til historien at disse to stort sett alltid har motsatt mening.


Sophie Elise Isachsen innrømmer på TV at hun har følelser for Isak Dreyer. Så blir det dårlig stemning. – Jeg har følelser for Isak, og jeg synes det er vanskelig å ikke sove med ham. Så jeg lurer på: Skal jeg være hjelperen din og sove der, eller vil du ha en annen hjelper hvis det blir sånn at jeg sover en annen plass, spør Sophie Elise Isachsen ukens storbonde, Øyunn Krogh, i tirsdagens episode av «Farmen Kjendis». Så sjekker «Torpet»-vinner Marna Haugen inn på gården, og det blir full klinsj. Alle «Farmen»-deltagerne har nemlig gjort en avtale om at når en utfordrer eller «Torpet»-vinner kommer inn, så skal personen velges som førstekjempe. En kvinnelig innsjekk betyr dermed at alle guttene er sikret til den kommende finaleuken dersom avtalen overholdes. Reaksjonen til guttene er deretter: Jubling, «high fives», og gratulasjoner – foran jentene som etter all sannsynlighet står i fare for å ryke ut. – Jeg syns det er jævlig urettferdig. Dere har gått faen meg i ukevis uten å være utsatt. Og vi har vært utsatt hver jævla uke, jeg er så sliten at jeg omtrent dæver, sier Dorthe Skappel før hun brøler i frustrasjon. – Jeg synes det er jævlig ufølsomt. Hadde det kommet en gutt hadde jeg ikke stått og jublet, sier Isachsen. Dreyer er blant dem som føler seg trygg på å være sikret til finaleuken, og gir klart uttrykk for det foran Isachsen. – Det som irriterer meg er at jeg og han i en sånn her situasjon, så kommer han bort og sier at «det er bare å gratulere», bare på kødd. Jeg har gjort alt for at han skal ha det bra og være trygg og bli forstått, sier en gråtkvalt Isachsen. Hun er tydelig opprørt i episoden og tar til tårene i samtaler med Kjersti Grini og Øyunn Krogh. Isachsen sier hun ikke hadde brydd seg så mye dersom det gjaldt en av de andre guttene. – Men at det kom fra Isak, som jeg virkelig har kommet nær her og gjort mye for, og stått veldig bak i alle ting han har gjort – jeg skjønner at han ikke mente noe med det, og at det skjedde fort – men det er uansett jeg som sitter her etterpå alene og er lei meg. VG har vært i kontakt med Isachsen som ikke ønsker å kommentere denne saken. Det har ikke lykkes VG å få en kommentar fra Dreyer. Til tross for dårlig stemning kommer det imidlertid frem at Isachsen og Dreyer ordner opp i løpet av episoden. – Jeg vet at Isak er en så fin og god person og at den kommentaren ikke var ment som noe mer enn en spontan reaksjon.  Hun sier hun ikke opplevde det som slemt, men som ufølsomt der og da.  – Det gikk ikke så lang tid, og så sa han ordentlig unnskyld og at han ikke mente det på en måte. Og det vet at jeg at han ikke gjorde. Jeg bare trengte en person i det øyeblikket som «backet» meg litt, og da jeg ikke fikk det ble jeg ganske lei meg. Men det går bra nå. Det har vært tydelig at Isachsen og Dreyer har funnet tonen på «Farmen»-gården.  På TV-skjermen har de tidligere blitt vist gående arm i arm, og de har gjentatte ganger delt seng. I søndagens episode snakket de for første gang selv om relasjonen dem imellom. Da Isachsen dro på innspilling i fjor vår hadde hun vært sammen med sin daværende kjæreste Kasper Kristoffersen (27) i fem år. Etter at Isachsen kom hjem fra innspillingen, ble det raskt kjent at det var slutt mellom dem. – Man vet aldri hva som skjer i noens forhold, og det siste halve året vi var sammen, skjedde det mye. De fleste vet hvordan det er – det ble nesten slutt, så ble vi sammen og så nesten slutt igjen. Vi var veldig ferdig som kjærester, og begge visste det, sa Isachsen til VG i midten av januar.


BEIJING/OSLO (VG) Det meste gikk i mot de norske hopperne i normal bakke. Tøffe forhold gjorde at medaljesjansene i realiteten ble spolert allerede i førsteomgang. Det hele toppet seg med at Halvor Egner Granerud ble diskvalifisert. Med et hopp på 97.5 meter i andreomgang hoppet Halvor Egner Granerud seg i en foreløpig ledelse - en ledelse som ikke holdt veldig lenge. Senere ble han også disket etter utstyrssjekken. Liten tid mellom hoppene skal ha gjort at han ikke fikk i seg nok næring.  Så små marginer er det i hopp. – Jeg fikk veldig dårlig tid i pausen, så da fikk jeg ikke fylt på med noe væske. Da ble jeg for liten for dressen. Jeg hadde bare fire minutter på meg, så da ble det dessverre slik. Men resultatet var såpass dårlig uansett, at om man skal ryke på noe sånt, er dagen i dag kanskje ikke den verste, sier Granerud til VG. Marius Lindvik hoppet seg kraftig opp i finaleomgangen, men alt i alt endte rennet i normal bakke med en real nedtur for de norske forhåndsfavorittene. Lindvik ble til slutt nummer syv. – Det blir litt for tynt og litt for mye fremover, som gjør at jeg blir liggende litt for langt etter i den første omgangen, sier Lindvik til VG. Han forteller også om en teknisk feil han selv begikk i den første omgangen.  – Hva synes du om forholdene i dag? – Det var litt varierende i dag og. Men det var bedre i dag enn i tidligere dager, sier Lindvik. Robert Johansson hadde det beste utgangspunktet foran finaleomgangen fra sin 16.-plass. 16,6 poeng opp til ledende Ryoyu Kobayashi ble som ventet i tøffeste laget. 96 meter i finaleomgang resulterte i en 20.-plass.  Kobayashi mestret på sin side presset da han satt alene igjen på toppen, og tok gullet. – Det var dårlig, dessverre. Det ble ikke det jeg hadde sett for meg. Jeg har ikke studert video nok til å gi noe konkret begrunnelse, men jeg syntes førsteomgangen kjennes ålreit ut. Dette er uansett en nedtur. Nå er det opp til meg selv å se hvordan jeg kan bruke denne skuffelsen til å få ut det beste i de neste konkurransene, sier Johansson til VG. Landslagssjef Clas Brede Bråthen mener prestasjonen ikke var god nok i dag, uavhengig av vindforholdene i bakken. – Resultatene vil får i dag i et OL, hvor medaljer teller, er rett og slett ikke der de skal være. Slik konkurransen ble, og slik vi presterte, var det ikke lett å få til noe mer, sier Bråthen til VG. Landslagstrener Alexander Stöckl er derimot klar på at de må ta forholdene med i regnestykket.  – Det var selvfølgelig en skuffende dag for oss, for guttene leverer egentlig ganske bra. Men i den første omgangen var vi uheldig med forholdene, sier Stöckl til VG. 36 år gamle Manuel Fettner var dagens store overraskelse og tok sølvmedaljen. Dawid Kubacki ble nummer tre. Allerede mandag er det nye medaljemuligheter for hopperne når mixedkonkurransen går av stabelen. Marius Lindvik og Robert Johansson er tatt ut på herresiden.


Underveis i Harry Styles sin konsert i Madison Square Garden ble det kastet en kyllingnugget opp på scenen. Det fikk den kjente artisten til å stoppe opp.  Det er ikke uvanlig at hengivne publikummere kaster alt fra undertøy til blomster opp på scenen til store artister.  En bit fritert kylling kan imidlertid anses å være noe av det mer sjeldne slaget. Lørdag kveld opptrådde Harry Styles på Madison Square Garden i New York. Styles valgte på et tidspunkt å stoppe showet for å adressere det gyllenfargede flyvende objektet som landet på scenen.  I vanlig stil tok artisten det hele med humor: – Interessant, veldig interessant. Hvem kastet kyllingnuggeten? Foran et hav av ivrige fans, brytes det ut et brøl om at artisten skal spise biten med kylling.  Til dette svarer Styles at han verken spiser kylling eller kjøtt.  Likevel gir ikke fansen seg, og fortsetter å brøle om at han skal spise den.  – Først av alt, den er kald og jeg tror den er veldig gammel.  Etter hvert ser det ut som om artisten peker ut den skyldige kylling-kasteren, og spør om personen vil ha den tilbake og kaster den ut i publikum.  Sett denne? Harry Styles kommenterte skytingen i Oslo som tok livet av to personer og skadet flere, under konserten på Telenor Arena i sommer.


Alle broer som går til Sievjerodonetsk er ødelagte, ifølge Luhansk-guvernøren. Det får store følger for både krigføring og evakuering av sivile. De harde kampene i Sievjerodonetsk fortsetter og blir stadig mer intense, og Russland har satt inn store styrker for å få kontroll over byen. Mandag melder nyhetsbyrået AFP at de ukrainske styrkene presses tilbake av russerne i sentrum. – Det kjempes om hver meter, sa Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj i sin nattlige tale til folket. Sievjerodonetsk er et særlig viktig ledd i den russiske fremrykkingen, forklarer Tom Røseth ved Forsvarets høgskole: – Byen er viktig fordi det er et knutepunkt. Russerne anser Sievjerodonetsk som en avgjørende by for å ta Donbas, sier Røseth. Han er førsteamanuensis og hovedlærer i etterretning ved høgskolen. For øyeblikket kontrollerer Russland hele kysten langs Azovhavet. Det inkluderer også den viktige havnebyen Mariupol og hele Kherson-regionen.  I tillegg kontrollerer russerne en stor del av Zaporizjzja-regionen, som kan være viktig for å gi dem et dypere fremrykk innover i landet, skriver AP. – Det er absolutt risiko for at russerne tar Sievjerodonetsk. I så fall blir det med en høy kostnad, som med alle bykriger som Russland har hatt i Ukraina. Det går sent, som vi også så i Mariupol, sier Røseth. – Ekstremt vanskelige forhold Sievjerodonetsk og nabobyen Lysytsjansk har lenge vært de eneste to byene i Luhansk fylke som fremdeles er under ukrainsk kontroll.  Byene kobles sammen av elven Donets. Ifølge Serhij Hajdaj, guvernør i Luhansk, har russiske styrker ødelagt samtlige av de tre broene som går over elven.  Han opplyser at ukrainske styrker fremdeles har kontroll over deler av byen, men at det ikke er mulig å evakuere innbyggere eller frakte forsyninger til Sievjerodonetsk, hvor det fremdeles oppholder seg rundt 10.000 sivile – Innbyggere som er igjen i byen lever under ekstremt vanskelige forhold, skriver han på meldingstjenesten Telegram. Det britiske forsvarsdepartementet skriver i sin nyeste oppdatering at elvekryssinger kan bli avgjørende for krigføringen de neste månedene.  Røseth forklarer at elven er en naturlig forsvarslinje: – Elven er ekstremt viktig. Hvis ukrainerne klarer å holde russerne langs elven, uten at de får krysset den, vil det være veldig viktig for å holde Donbas. Hvis russerne kommer over elven og får posisjoner på motsatt side, blir det ekstremt mye vanskeligere å hindre russisk fremrykking. Disse ferske bildene viser en av de ødelagte broene før og etter angrepet: Men at alle broene nå er ødelagt, kan også skape problemer for de russiske styrkene. – Stridsvogner er tunge, og trenger solide broer. Når ukrainerne har kontroll over broene, får ikke russerne krysset elven med slike store stridsenheter. Dermed prøver russerne å angripe i sør, sier Røseth.  Han forklarer at Russland forsøker å bryte gjennom på alle fronter, men at man ikke har den samme fysiske hindringen lenger sør. – Kampene nå viser hvor vanskelig det er å krysse slike naturlige frontlinjer. Russland trenger å krysse elven, og det kommer til å bli vanskelig nesten uansett hvor mye artilleri de har, påpeker Røseth.  – En vurdering ukrainerne må ta Det har vært harde kamphandlinger i Sievjerodonetsk de siste fire-fem ukene.  – Frontlinjen bølger frem og tilbake, forteller Røseth. Luhansk-guvernøren sier at omtrent 500 sivile har søkt tilflukt i kjemikaliefabrikken Azot, ifølge Reuters. 40 av dem skal være barn.  Mange ukrainere sitter også fast i kjellere rundt om i Sievjerodonetsk. – For de sivile er det ekstremt vanskelig å gå ut. De får beskjed om å holde seg der til det er trygt å gå ut, men det har det ikke vært på en stund. Også i områdene Ukraina kontrollerer er det konstant russisk bombardering, sier førsteamanuensen


Siv Gunnarsen og familien ble nødt til å feriere i Italia uten bagasje i tre uker, etter at deres tre kolli ved et uhell ble sendt tilbake til Norge. Nå er en av koffertene sporløst forsvunnet. Det er over tre uker siden Siv Gunnarsen og familien landet i Roma, klare for 22-dagers ferie med innslag av både strandliv og fjellturer.  Da de ikke fikk bagasjen sin, ble ikke Gunnarsen nevneverdig bekymret. Hun regnet med at den skulle dukke opp og brukte fem timer på flyplassen for å melde den savnet. Det tok så lang tid at familien mistet transporten de hadde bestilt.  Bagasjen dukket etter fire dager opp på flyplassen i Roma, og familien fikk beskjed om at den skulle sendes til dem. Et par dager senere ble bagasjen av uviss årsak sendt tilbake til Oslo, istedenfor til familien i Roma.  – Jeg har sendt 25 e-poster til Flyr og ringt enda flere ganger. På den femte dagen er det deres ansvar, sier Gunnarsen.  – De lover stadig vekk at de skal fikse det, men de gjør det aldri. De hverken mailer eller ringer meg tilbake. Fikk ikke sendt bagasjen hjem Sønnen til Gunnarsen dro som planlagt hjem fra Italia før resten av familien. Derfra skulle han videre på en treningssamling i Tyskland med langrennslaget sitt, og trengte flere av tingene som lå i bagasjen.  Gunnarsen var i kontakt med Flyr og handling-selskapet for å få sendt bagasjen fra Gardermoen og hjem til deres adresse i Oslo.  Selv om en avtale var i orden, fikk aldri sønnen bagasjen sendt hjem.  Hun etterlyser at Flyr bidrar. De har ifølge henne vært veldig lite responsive og ikke tilbudt noe som helst hjelp.  – Det er veldig synd at dette har skjedd, for jeg hadde et veldig godt inntrykk av Flyr til å begynne med. Men nå flyr vi nok ikke med dem igjen, sier hun. Flyr beklager I en e-post til VG skriver kommunikasjonsdirektør i Flyr, Anita Svanes følgende om Siv Gunnarsens sak: – Til tross for at vi fikk bekreftet fra handling-agenten der at bagasjen skulle bli kjørt ut til gjesten i Roma, ble den likevel ved en feil sendt til Oslo og befinner seg på OSL.  – Hvilket ansvar har Flyr for at dette har skjedd? – Vi gjør alt vi kan for å hjelpe våre gjester og har dedikerte personer på kundesenteret som forsøker å spore opp forsinket bagasje. Men vi er avhengig av at personalet på flyplassen har kapasitet til å registrere og sende informasjon om status på bagasje, sier Svanes. Hun bekrefter at de overtar bagasjesaker etter dag fem og viser til deres hjemmesider for mer informasjon. Hun beklager også mangelen på kommunikasjon som Gunnarsen påpekte, og sier det har vært en krevende situasjon på mange flyplasser med forsinket bagasje. Familien returnerte til Norge torsdag i forrige uke, og har nå fått utlevert to av tre kofferter fra Gardermoen. Den siste er foreløpig sporløst forsvunnet. Svanes er kjent med at en av familiens kolli ikke er levert til dem, men ønsker ikke å gå i videre detalj om Gunnarsens sak til VG.

Bagasje forsvant:  - Jeg har sendt 25 e-poster til Flyr