To mindreårige ble stukket i armen av sprøytespisser på et kjøpesenter i Harstad mandag ettermiddag. Gjerningspersonen er fortsatt på frifot.  Det opplyser Karl Erik Thomassen, operasjonsleder i Troms politidistrikt, til VG mandag kveld – Vi fikk melding om at to mindreårige hadde blitt stukket i armen av en ukjent person. Vi har nå sett på overvåkningsbilder, og dannet oss en mening om hvem denne personen er.  Det var Harstad Tidende som omtalte saken først.  Politiet har fortsatt ikke kontroll på gjerningspersonen.  – Det er en person som er kjent for oss, og vi har gjort forsøk på å lokalisere hen. Vi er veldig interessert i å komme i kontakt med personen som har gjort dette, og få en forklaring på hva som er årsaken, opplyser Karl Erik Thomassen i Troms politidistrikt til VG.  Politiet kjenner ikke til foranledningen til hendelsen.  De mindreårige ble ivaretatt av helsepersonell, og fraktet til legevakten.  – Ambulansepersonell som var på stedet har en formening om at sprøytespissene var ubrukte. Det er funn av emballasje på stedet som underbygger dette, heldigvis, opplyser Karl Erik Thomassen i Troms politidistrikt til VG.  Driftssjef på Amfi Kanebogen, Andreas Nicolaysen, bekrefter til Harstad Tidende at det var en hendelse på kjøpesenteret. – To ungdommer ble stukket av en spiss gjenstand, og politi og ambulanse ble tilkalt. Hendelsen ble svært godt håndtert av nødetatene, og søk etter gjerningspersonen ble iverksatt. Noe mer enn dette kan jeg ikke si, sier Nicolaysen.


Til og med Ashton Kutchers kone, Mila Kunis, reagerer på hvordan ektemannen og Reese Witherspoon poserer sammen. Reese Witherspoon (46) og Ashton Kutcher (45) spiller hovedrollene i en ny romantisk komedie, med tittelen «Your Place or Mine». Den siste tiden har de to vært på både pressekonferanser og førpremierer, men i sosiale medier har mange hengt seg opp i det de mener er kleine, stive og oppstilte bilder. «Spinnvill kjemi» Selv om det blir hett mellom de to skuespillerne i Netflix-filmen, byr de nemlig på lite temperatur foran pressefotografene.  Kutcher er ofte avbildet med hendene i lommene og Witherspoon med armene i kors. Mange skriver sarkastiske, men humoristiske kommentarer på Twitter. Huffington Post og Entertainment Tonight er blant mediene som omtaler snakkisen. «Kjemien dem imellom er helt spinnvill!!!!», skriver en kvinne. «Det båndet de to har!!», lyder det fra en annen. «Skaff dere et rom», skriver en annen. «Jeg velger å tro at filmen til Reese Witherspoon og Ashton Kutcher er så hot at de måtte se ut som de hatet hverandre på alle pressetreffene for å unngå drama», skriver en kvinne. Fryktet rykter I et podkastintervju med Chicks in The Office, forklarer Kutcher at han var redd for å holde rundt motspilleren på grunn av rykter som kunne oppstå. – Da hadde det betydd at vi hadde et forhold. – Så jeg tenkte at hvis jeg står ved siden av henne med hendene i bukselommene, vil ikke sånne rykter kunne oppstå, sier Kutcher i et klipp, som podkasten selv har delt: Kutcher opplyser at skuespillerkona Mila Kunis (39) også hadde ringt ham og kommentert pressebildene. – Men Reese og jeg er venner, jeg trenger ikke å forsvare det, sier han leende. – Kleine Da Witherspoon mandag besøkte TV-showet «Today with Hoda & Jenna», sporet også den samtalen inn på nettopp bildene. Witherspoon informerte der om en e-post fra Kunis. – Hun sendte oss en mail i går kveld og sa: «Dere ser så kleine ut sammen på den røde løperen», uttalte Witherspoon, ifølge Entertainment Tonight. Hun legger til at hun og Kunis er kjempegode venner fra langt tilbake. – Jeg har vært glad i henne så lenge, så det var morsomt å bli kjent med hennes bedre halvdel også. Witherspoon røpet i TV-intervjuet at siden hun og Kutcher ikke kjente hverandre fra før, så ladet de opp til innspillingen med å snakke på telefonen hver dag og sende hverandre videoer fra hverdagslivet. – Jeg viste ham hundene og ungene mine, sier hun. Mens Witherspoon betraktes som dronningen av romantiske komedier, er det over ti år siden Kutcher sist fylte en rolle i den sjangeren.  I et intervju med Variety i forrige uke forklarte Kutcher at han hadde det morsommere under innspillingen av denne nye filmen enn under noen tidligere jobb. – Det var rett og slett et valg jeg tok. Jeg måtte ikke si ja, og det var heller ikke nødvendig for å bygge karrieren. Jeg hadde bare lyst. Og så fikk jeg spille mot en tvers igjennom ekte filmstjerne, uttalte han. – Vi hadde det morsomt og herlig. Aldri en kjedelig dag. Ingenting gikk galt, og jeg ble skikkelig bortskjemt. Men det gjenspeiles altså ikke på promobildene, mener mange. I «Your Place or Mine» spiller Witherspoon og Kutcher to bestevenner som ender opp med å forelske seg. Filmen får premiere 10. februar.


PLANICA (VG) Langrennsstjernen Linn Svahn (23) er tilbake. Hun er usikker på om VM-sprintløypen passer for det norsk sprinthåpet Kristine Stavås Skistad (24).   – Hun er en av favorittene. Hun blir vanskelig å slå, sier Svahn om Skistad.  Skistad var i godt humør på pressetreffet onsdag, og lo flere ganger av egne vitser. Torsdag starter VM i Planica med sprint i klassisk stil. – Jeg syns de svenske er gode skiløpere, det er dem man ønsker å slå, sier Skistad.  Skistad var favoritt på VM-sprinten for fire år siden, men falt i semifinalen og forlot stadion i tårer.  Svahn var favoritt på VM-sprinten for to år siden, men falt i verdenscupsprinten to uker i forkant. Hun gikk med en skulderskade i VM, røk i semifinalen og forlot stadion i sinne.  Begge mistet OL i Beijing i fjor. Skistad var ikke i form, Svahn slet fortsatt med skulderskaden.  Nå er begge i form. Skistad vant den siste verdenscupsprinten før VM, som gikk i Frankrike. Da ble Svahn nummer fire. Hun har vært i finalen i alle tre verdenscupsprintene hun har gått denne sesongen.  – Har man kapasitet til å vinne verdenscup, så har man absolutt mulighet til å slåss om medalje i VM, sa Svahn da de svenske sprinterne møtte pressen mandag.  Hva skjer i VM?
Sjekk VGs nye sportskalender! Skistad fikk flere spørsmål om svenskene på pressetreffet onsdag: Svahn uttrykker usikkerhet rundt det norske håpet, og kommer med en liten advarsel.  – Forutsetningene er annerledes i denne løypa, det er en kapasitetsløype. Men hun er en av favorittene. Hun blir vanskelig å slå. Men vi får se. Jeg trives bedre i denne løypa enn den som var i Les Rousses, sier Svahn.  Både Svahn og Skistad er 1999-modeller og kan prege langrennssporten i mange år fremover. Begge er kjent for å si hva de mener. De går høyt ut.  – Mange tenker at jeg er rappkjeftet og eplekjekk, men jeg sier bare hva jeg mener, sier Svahn.  I tillegg til Skistad, går tvillingene Lotta og Tiril Udnes Weng og Anna Svendsen sprinten for Norge.  Sverige stiller med tittelforsvarer Jonna Sundling, Maja Dahlqvist, Emma Ribom og Johanna Hagström, i tillegg til Linn Svahn.


«Harry Potter»-bøkene gjorde henne til en av verdens rikeste forfattere. Likevel er det mange som har vendt ryggen til J.K. Rowling.  Den anerkjente forfatteren har ved en rekke tilfeller blitt anklaget for å være transfob.  I 2019 erklærte Rowling sin støtte til Maya Forstater, en britisk kvinne som mister jobben sin etter å ha twitret sin mening om biologisk kjønn. Den åpne støtten vakte mye oppsikt.  Året etter tok debatten ytterligere fyr når forfatteren igjen brukte Twitter.  Rowling retweetet en artikkel som tok i bruk begrepet «folk som menstruerer» i stedet for ordet «kvinner». 57-åringen la til: «Folk som menstruerer? Jeg er sikker på at det pleide å være et ord for disse folkene. Kan noen hjelpe meg?» I etterkant av tweeten gikk både Vanity Fair og Vogue hardt ut mot forfatteren.  Bryr seg ikke I dag deltar Rowling på en podkast som heter «The Witch Trials of J.K. Rowling.» I den siste episoden sier forfatteren at hun ikke bryr seg om hva folk tenker om henne.  – Jeg går ikke hjemme og tenker på mitt ettermæle, det er en så pompøs måte å tenke. Jeg kommer til å være død, så jeg bryr meg bare om nåtiden og det levende, sier Rowling i episoden.  Videre sier forfatteren at hun synes det er interessant hvordan folk på sosiale medier sier at hun har ødelagt sitt eget ettermæle.  – Da kan du ikke ha misforstått meg mer.  I hardt vær  I starten av februar ble Harry Potter-spillet «Hogwarts Legacy» lansert. Spillet er basert på universet til Rowling.  Både før og etter lanseringen oppfordret flere fans til boikott av spillet. En norsk spillanmelder kunne også fortelle at han hadde blandede følelser på om han skulle anmelde spillet.  I tiden etter lanseringen har også flere av spillets skapere fortalt at de boikotter spillet som følge av Rowling.  Likevel har spillet slått rekorder på antall salg.

J.K Rowling:  - Jeg kommer til å være død


Karsten Warholm (26) hadde en skatteinntekt på nesten 18 millioner i 2021. Det er mer enn dobbelt så mye som løperbrødrene Ingebrigtsen til sammen. Warholms selskap Sunn Vekst gjør det også bra. Det er Dagens Næringsliv som har offentliggjort ligningstallene for de største friidrettsstjernene.  Mens Warholm står med nesten 18 mill. i skatteinntekt, er Jakob Ingebrigtsen (22) registrert med 3,8 mill. og brødrene Henrik og Filip med omtrent 1,5 mill. hver. Warholm har også et eget selskap, Sunn Vekst, som ifølge BizWeb hadde nesten 5,9 millioner i inntekter i 2021. Resultatet endte på nær 1,8 mill. – omtrent det samme som i 2020. Friidrettsstjernenes skatteinntekter bør ikke gjenspeile hva de virkelig tjente. Etter som de kan benytte seg av ordningen med å sette inntektene på en konto i Norges Friidrettsforbund – og så ta dem ut senere, også de første årene etter at karrieren er over. Med andre ord kan skatteinntekten i 2021 også være penger de reelt har tjent tidligere år. Etter det VG forstår går Warholms sponsorinntekter i stor grad til selskapet hans, Sunn Vekst, der mormor Elsa Margreta Kleppe står oppført som kontaktperson og der moren Kristine Haddal er styreleder. Ifølge regnskapet har selskapet fire ansatte. VG har tidligere beregnet Warholms samlede inntekter i 2021 til minst 15 millioner kroner. Inntektene kommer hovedsakelig på to måter: Warholm fikk sitt store internasjonale gjennombrudd da han tok VM-gull på 400 meter hekk i London for fem år siden. I Tokyo-OL i august i fjor sikret han OL-gull på samme øvelse, og satte den vanvittige verdensrekorden med 45,94.


Folk bør både ha nok mat og utstyr til å klare seg i noen dager, og tenke over hva de gjør om de ikke kan ha kontakt med omverdenen, mener statsforvalteren i Innlandet.  Rådene kommer etter en evaluering av det kraftige uværet i Sør-Norge i november i fjor, som førte til en rekke kraftutfall og at mobilnett fra flere leverandører ble påvirket. Trær som ble blåst over ende førte til strømbrudd flere steder, og konsekvensen ble blant annet at basestasjoner for mobil- og nødnett gikk tomme for strøm.  Ifølge evalueringen er det nødvendig å forberede seg på at strøm og elektronisk kommunikasjon kan dette ut i korte perioder, og de ber folk forberede seg på dette. Bortfall av strøm, mobil- og nødnett kan ha mange årsaker, men konsekvensene er de samme, viser lærdommen fra uværet i fjor. Bør ha lagre av mat og utstyr Både befolkningen og offentlige myndigheter må ha gode planer for hva man skal gjøre før, under og etter at ting som dette skjer – og en styrking av egenberedskap er viktig, skriver de. – Dette betyr at folk må ha tilstrekkelige lagre av mat og utstyr for å klare seg selv noen dager og være mentalt forberedt. Kommunikasjon særlig kritisk Dette er nødvendig selv om offentlige myndigheter skal ha planer for dette og for å trygge befolkningen. Dette mener statsforvalteren også man bør gjøre: – Å øke robustheten i samfunnet, enten det gjelder styrking av kritisk infrastruktur eller at den enkelte innbygger er bedre rustet til å stå i kriser, vil øke både krisehåndteringsevnen og totalforsvaret i Norge, skriver statsforvalteren. – Jaktradioer kan brukes Varsling og kommunikasjon er «svært krevende» når omfanget blir som omfattende som uværet i fjor, viser evalueringen. I Søndre Land kommune var for eksempel fire av fem basestasjoner for nødnettet nede etter uværet i november. I to kommuner, Etnedal og Vang, var all kommunikasjon nede, men man lyktes i å få tak i kommunedirektøren i Etnedal over mobil og Vang kommune via satellitt-telefon. I møter i etterkant har statsforvalteren og berørte kommuner derfor snakket om å skaffe seg oversikt over tilgjengelige ressurser.  – Dersom ekom, telefoni, strøm og nødnett er borte kan for eksempel jegeres jaktradio og sikringsradioer brukes, skriver de.  Planer for hvor man kan møte opp for å bruke satellittelefon, nødnett og få hjelp hvis man trenger det, og sørge for at dette blir kommunisert ut til folk på forhold, er en del av læringspunktene etter det kraftige uværet.  Informasjon om dette kan også henges opp som fysiske lapper på en vegg. Som et tiltak under uværet ble det plassert ut utrykningskjøretøy i sentrum av de berørte kommunene for å kunne ta imot personer med akutte behov, men som ikke hadde telefonkontakt.

Statsforvalteren i Innlandet:  Ber folk lagre mat og utstyr


Den uverdige sammenblandingen av kommers, kongefamilie og kvakksalveri truer monarkiets stilling. Men det må finnes andre løsninger enn å frata Kong Haralds datter tittelen som prinsesse. VEBJØRN SELBEKK, sjefredaktør i avisen Dagen Alarmen har gått på Slottet. De norske kongelige, i hvert fall de fleste av dem, er fullstendig klar over hvor avhengig de er av folkelig støtte. Og akkurat nå er dette folket lite imponert over hvordan et nåværende og et kommende medlem av den kongelige familie fremtrer i offentligheten. For tallenes tale er krystallklar. Den nyåndelige businessvirksomheten som prinsesse Märtha og hennes tilkommende sjamanektemann Durek Verrett bedriver, skader helt åpenbart kongehusets omdømme. Den siste målingen, som Dagbladet har fått utført, viser at oppslutningen om monarkiet er fallende. I en NRK-måling oppgir 17 prosent at de har fått et mer negativt syn på kongehuset den siste tiden, og de aller fleste opplyser at Durek og Märtha er grunnen til endringen. At flere organisasjoner den siste tiden fjernet prinsessen som sin høye beskytter, er også et sterkt signal om at noe må skje hvis tapt rojal tillit skal kunne gjenvinnes.  Dersom den kommersielle utnyttelsen av sårbare mennesker fortsetter med et medlem av den kongelige familie som ansvarlig, vil kappløpet mot bunnen bare fortsette. Det store spørsmålet som både Kongen og Kronprinsen tydeligvis baler med akkurat nå, er nøyaktig hva som bør gjøres?  To av de mest aktuelle alternativene som trekkes frem i mediene, er at Märtha mister sin prinsessetittel eller at hun slutter å gjøre oppgaver på vegne av kongehuset. I InFact-undersøkelsen for Dagbladet mener hele 54 prosent at Märtha bør si fra seg tittelen som prinsesse. Det har hun tidligere avvist, men Grunnloven åpner for at Kongen kan fjerne slike titler også mot tittelinnehaverens ønske. Bør Harald så bruke den anledningen han har til å ta fra sin egen datter prinsessetittelen. Det håper jeg virkelig ikke skjer. Det var helt greit at hun mistet tittelen «Hennes Kongelige Høyhet» da hun for over 20 år siden tok avgjørelsen om at hun ville satse på sin egen kommersielle virksomhet. Den eleverte posisjonen som akkurat denne tittelen indikerer, er lite kompatibel med daglig jakt på personlig profitt, og ganske særlig på det området Märtha har valgt å tjene pengene sine. Men med prinsessetittelen er det etter min mening likevel annerledes. Märtha er datter av Norges nåværende konge og søster til den neste. Og hun er faktisk den førstefødte av Kong Haralds barn, født to år før kronprins Haakon. Hvis lovendringen som åpnet for kvinnelige tronfølgere hadde fått tilbakevirkende kraft, slik den faktisk fikk i Sverige, ville Märtha Louise ha vært den neste til å bestige Norges trone, i stedet for å være nummer fire i arverekkefølgen, etter Haakon og hans barn. Og så er jo spørsmålet om det i det hele tatt vil hatt så stor konkret betydning om hun mistet prinsessetittelen. For så lenge vi har et monarki i Norge, vil hun fortsette å være datter av Harald V, landets konge fra 1991 til forhåpentligvis en god stund fremover.  Märtha vil bli oppfattet som en prinsesse uansett om den formelle tittelen skulle bli fjernet. Da er det bedre å se mot det andre alternativet, det som handler om å slutte å representere kongefamilien. Også den muligheten er folket spurt om i en meningsmåling nylig. I den tidligere nevnte gallupen for NRK oppgir 51 prosent at de mener prinsessen bør slutte å ha offisielle oppgaver for kongehuset. En slik konklusjon kunne ha vært god. Hovedproblemet kan dermed bli løst uten å gjøre noe så drastisk som å ta fra Märtha en tittel hun er født til. For med et slikt utfall ville man fått etablert et klart skille mellom det kvakksalveriet som prinsessen og hennes forlovede er engasjert i og den nasjonsbyggende aktiviteten som kongehuset driver


Olga Simonova forlot Russland da hun ikke lenger klarte å lukke øynene for grusomhetene hjemlandet sto for.  Det ble avfyrt salutt da venner og medsoldater samlet seg for å ta farvel med en russisk kvinne, som ble drept fra hun kjempet på Ukrainas side i krigen.  Olga Simonova ble 34 år gammel, og minnes for sitt mot og vennlighet. Det blå og gule ukrainske flagget ble lagt over kisten hennes, da hun ble gravlagt i Kyiv fredag.  Det er nyhetsbyrået AP som skriver om Simonova. De snakket med henne bare noen dager før Russland invaderte Ukraina.  – Kunne ikke lukke øynene lenger AP møtte henne i en skyttergrav i Donbas-regionen tidligere i år.  Der hadde hun vært i årevis og kjempet sammen med ukrainske soldater mot russiskstøttede separatister. Simonova ble født i den russiske byen Chelyabinsk. Hun hadde stor interesse for sport og sa at hun alltid var stolt over å konkurrere for Russland.  Men hun begynte å føle på en usikkerhet etter Russlands krig i Tsjetsjenia, og annekteringen av Krim-halvøya i 2014.  Fylt av tvil om at hun «noen gang kunne heise flagget til sitt hjemland» igjen, tok Simonova en dramatisk avgjørelse.  Hun reiste til Ukraina for å kjempe mot hjemlandet sitt. Først som frivillig soldat, så som helsepersonell. Til slutt ble hun en del av militæret i Ukraina.  – Jeg hadde en følelse av at jeg kunne håndtere det og det jeg gjorde var riktig og nødvendig. Jeg kunne ikke lukke øynene lenger og måtte bare kjøpe en enveisbillett. Jeg kjøpte den og dro, sa hun til AP.  Døde da bilen traff en landmine Simonova fortalte til AP at hun aldri hadde lagt skjul på at hun var russisk. Hun var åpen om dette med sine medsoldater.  Hun ble etter hvert sersjant og fikk kommandoen over både infanteri- og artillerienheter. Venner og kolleger forteller til nyhetsbyrået AP at hun nylig ble omplassert fra Øst-Ukraina, til Kherson i sør.  Simonova skal ha mistet livet da kjøretøyet hun satt i traff en landmine 13. september.  – Hun ble respektert, ikke bare som en sjef, men som person, sa Dmytro Karabinovskyi, hennes tidligere sjef og venn til AP.  Skrekkfunn i Izjum Ukraina har siden august gjennomført en motoffensiv i Kherson og tatt tilbake flere områder.  Blant annet byen Izjum. Da ukrainske soldater kom til byen ble det meldt om funn av en massegrav med mer enn 400 kropper.  – Antallet drepte i Izjum kan være flere ganger høyere enn det var i Butsja, sier Oleh Kotenko, Ukrainas kommisjonær for savnede personer, ifølge nyhetsbyrået Unian. I mars trakk russiske styrker seg tilbake fra Butsja etter intens motstand fra ukrainerne. I ettertid har det kommet frem at russiske soldater torturerte og henrettet innbyggere i byen. Ifølge Kharkiv-guvernør Oleh Synegubov, skal det være tegn på tortur på nesten alle likene som er hentet opp fra massegraven i Izjum.  Russiske angrep flere steder Lørdag melder det russiske forsvarsdepartementet at de angriper flere ukrainske stillinger ulike steder i Ukraina.  Områder som er under angrep, skal være Kherson, Kharkiv og Donetsk, ifølge departementet, melder Reuters. Disse opplysningene er foreløpig ikke bekreftet fra ukrainsk side.


AL KHOR (VG) (England – Frankrike 1–2) England fikk to straffer, men ville ha flere. Harry Kane (29) satte den ene, men brente den andre. Etter kampen smeller engelske fotballeksperter til mot dommeren.  – Han hadde en marerittkamp. En vits av en dommer. Jeg sier ikke det bare på grunn av Englands tap, og folk vil si det er unnskyldninger, men han er rett og slett en dårlig dommer, sier tidligere England-spiller Gary Neville på ITV om dommer Wilton Sampaio fra Brasil. Samtidig fortsetter straffesparkene å hjemsøke England når det gjelder som mest. De tapte EM-finalen mot Italia i fjor i straffekonk og historien er full av engelske tap på straffer. Og i lørdagens VM-kvartfinale mot regjerende mester Frankrike, var det nok en gang fra krittmerket de mislyktes. Harry Kane kom seirende ut av duellen med Tottenham-lagkamerat Hugo Lloris den første gangen da han utlignet til 1–1. Men da de sto overfor hverandre for andre gang i 84. minutt, måkte Kane ballen høyt over på stillingen 1–2 til Frankrike. – Den andre straffen gikk ikke slik jeg vil. Det vil smerte så klart. Hele kampen vil smerte, sier Kane ifølge Daily Mirror. – Han er en verdensklassespiss. Vår kaptein. Vi ville ikke vært her uten ham. Han kommer sterkere tilbake fra dette, sier England-spiller Jordan Henderson til ITV. Dermed var det Olivier Giroud som ble matchvinner i 78. minutt. Et silkemykt innlegg fra Antoine Griezmann ble på kontant vis headet i mål av veteranen, som befester sin posisjon som tidenes franske målscorer med sitt 53. landslagsmål. Det er for øvrig like mange som Harry Kane, som med 1–1-scoringen utlignet Wayne Rooneys rekord i antall landslagsmål for England.  Det var franskmennene som fikk en drømmestart på kampen. Unggutten Aurélien Tchouaméni (22) mottok ballen fra Antoine Griezmann, og fra stillestående posisjon hamret han den i mål utenfor Jordan Pickfords rekkevidde etter et drøyt kvarter. I forkant av 1–0-målet til Tchouaméni ropte England på frispark etter duellen mellom Bukayo Saka og Dayot Upamecano.  – Det er en enkel avgjørelse. Upamecano sparker foten hans bort, sier Gary Neville hos ITV. Eks-dommer Peter Walton mente imidlertid at Bukayo Saka gikk for enkelt ned. Midtveis i omgangen kom det første engelske strafferopet. Harry Kane ble gikk i bakken etter kontakt med Frankrike-stopper Upamecano, men fikk ikke straffe. – Det er straffe, det må man si, mente den irske fotballegenden Roy Keane i ITVs studio. VG har overfor FIFA forelagt kritikken mot dommeren både i England-kampen og de foregående kampene, hvor dommerne også har vært tema, men foreløpig uten å få svar. Få minutter ut i andre omgang fikk England medhold i strafferopene sine da Bukayo Saka ble felt innenfor boksen. Harry Kane tok fart og hamret ballen sikkert i mål til 1–1. Deretter hadde Harry Maguire en gigantisk mulighet til å sende England i føringen, men ballen sneiet stolpen og gikk ut. Få minutter senere ropte Jude Bellingham på straffe, men dommeren vinket spillet videre. England-manager Gareth Southgate ville ikke legge skylden på dommeren. – Det er meningsløst for meg å snakke om det, svarte Southgate på spørsmål om Pereira Sampaios prestasjon.  Så smalt det i andre enden. Like etter at Jordan Pickford hadde reddet et forsøk fra Olivier Giroud, var veteranen frempå igjen. Det perfekte innlegget fra Griezmann suste i nettet via pannebrasken til Giroud, som knuste Maguire i luften. – Griezmann har vært en nytelse å se på, han er så dyktig. Han styrer tempoet i kampen, roste tidligere landslagsspiller Micah Richards hos BBC Radio. Kun minutter senere ble Mason Mount bulldoset i bakken av Frankrike-backen Theo Hernández. Spillet gikk først videre, men den dommer Sampaio dømte straffe etter å ha tatt en kikk på VAR-skjermen. Harry Kane tok steget frem igjen, men denne gangen blåste han ballen over mål. Det var Kanes 11. straffebom i karrieren, ifølge Transfermarkt, og hans tredje denne sesongen. Ifølge samme nettsted står spissen med 58 straffemål. Seieren betyr også at Kylian Mbappés utrolige statistikk fortsetter: Med PSG-stjernen fra start har Frankrike vunnet ti av ti kamper i VM


Det ble svært hett i spillertunnelen etter bronsefinalen mellom Kroatia og Marokko, ifølge svenske SVTs reporter på stedet. Marokko-stjernen Achraf Hakimi bekrefter utblåsningen overfor NRK.  PSG-spilleren og de andre marokkanske stjernene følte seg bortdømt av den qatarske dommerkvartetten under bronsefinalen i VM, noe Hakimi skal ha gitt klar og tydelig beskjed om til FIFA-president Gianni Infantino etter kampen. Marokko-stjernen bekreftet at det oppsto en konfrontasjon til NRK.  – Jeg var litt sur for det som skjedde i kampen. Men det blir mellom Infantino og meg, jeg har mye respekt for ham, og da jeg møtte ham litt senere beklaget jeg ordene jeg hadde brukt. Jeg var såret etter kampen, sier Hakimi til kanalen. SVTs journalist på stadion meldte tidlig at konfrontasjonen i spillertunnelen mellom Hakimi og FIFA-presidenten skal ha vært høylytt og ubehagelig. – Infantino ble totalt utskjelt av Hakimi, som var tydelig opprørt over dommerinnsatsen både i denne kampen og mot Frankrike i semifinalen, sier SVTs Johan Kücükaslan om saken. Journalisten skal ha forsøkt å ta bilde av opptrinnet, men fikk raskt beskjed om å slette det. Under kampen ble Infantino buet på da navnet hans ble nevnt av speakeren. Det samme skjedde under medaljeutdelingen. Kroatia vant bronsefinalen 2–1 etter to drømmemål signert Josko Gvardiol og Mislav Orsic. Marokkos nettkjenning var det Achraf Dari som sto for. Marokko har imponert stort gjennom hele mesterskapet og endte til slutt opp på en fjerdeplass. De var det første afrikanske laget til å nå en semifinale i et fotball-VM.


Amerikanske forskere presenterte tirsdag en milepæl innen såkalt fusjonsenergi, som mange håper skal kunne løse klimakrisen. Men norske forskere er med på et prosjekt de mener er enda bedre. Vi skal snart komme tilbake til det, men først til USA: Tirsdag kunngjorde landets enerigminister, Jennifer Granholm, at amerikanske forskere ved Lawrence Livermore National Ignition Facility for første gang i historien har klart å få mer energi ut av en såkalt kontrollert fusjonsreaksjon enn de har puttet inn for å sette reaksjonen i gang. I et svært kort - men viktig øyeblikk - lyktes de med å generere 50 prosent mer energi enn de brukte. – De gjør et arbeid som vil hjelpe menneskeheten å løse noen av de mest komplekse og presserende problemene vi står overfor, som å skape ren energi som vil kunne bekjempe klimakrisen og å beholde avskrekkende atomvåpen uten kjernefysisk testing, sa Granholm på en pressekonferanse. Og grunnen til at så store ord blir brukt er at fusjonsenergi vil være miljøvennlig. Den baserer seg på råstoffer vi har mer enn nok av. Den danner ikke farlig radioaktivt avfall, slik atomenergien som kalles fisjonsenergi gjør. Og den slipper ikke ut CO2, slik kull gjør. Og den vil, dersom det går slik forskerne tror og håper, være en energikilde som i praksis vil kunne vare evig. Men den gode nyheten fra USA representerer bare et delmål i veien dit. Forskerne har klart noe man aldri har klart før, men svært mye forskning og utvikling gjenstår. Eller som professor Riccardo Betti ved University of Rochester sier det: – Dette er som når mennesker første gang lærte å gjøre olje om til bensin. Vi har fortsatt ingen motor og vi har ingen dekk, så vi kan ikke si at vi har en bil. Men rundt i verden jobber mange med å utvikle den «bilen», eller fusjonsenergi som faktisk kan levere kraft til strømnettet. Blant annet Odd Erik Garcia og Audun Theodorsen ved UiT Norges arktiske universitet. Titusener av år I samtaler med VG tirsdag hyller de to sine amerikanske kolleger. – Vitenskapelig er dette et stort steg. Jeg tror nok de feirer ganske heftig i USA i dag, sier førsteamanuensis Theodorsen. – Det er helt fantastisk det de har fått til. Dette er definitivt en merkedag. Får vi til fusjonsenergi er det nesten umulig at det ikke blir revolusjonerende for verden. Jeg tror dette kommer til å bli den store løsningen, sier professor Garcia. Men også de to norske fusjonsenergiforskerne påpeker at det er langt igjen til det endelige målet: En ren energikilde som ifølge Garcia kan vare i titusener av år. – Amerikanerne har demonstrert at det er et potensiale der, så er det om å gjøre å realisere det potensiale. Det er en minst like stor utfordring, sier Theodorsen. Og det er ikke sikkert at det er de amerikanske forskerne som ligger best an til å realisere potensialet selv om det er de som nettopp har nådd den viktige milepælen med mer energi ut enn inn. – Et veldig mye større skritt Universitetet i Tromsø er med på et internasjonalt samarbeidsprosjekt som forsøker å få til fusjonsenergi med en annen metode enn amerikanerne bruker. Veldig forenklet bruker forskerne hos Lawrence Livermore National Ignition Facility store laser, mens Tromsø og co bruker veldig kraftige magneter. Dette er to parallelle løp, så det de nå har fått til «Over There» kan ikke brukes her, forklarer Theodorsen. – Vi snakker nok 2025 til 2030 før vi kan få det til med vår metode. – Men hvem er nærmest å faktisk kunne levere strøm ved hjelp av fusjonsenergi? – Vi er mye nærmere å utvikle en reaktor, så da er det ikke SÅ langt før vi faktisk kan levere strøm på nettet. De er ikke i nærheten av å ha bygd det som skal til for å levere energi. Vi har fokusert på både fysikk og reaktorbygging på samme tid, mens de har fokusert mest på selve fysikken, svarer Theodorsen. Professor Garcia stemmer i: – Dette er et viktig skritt på veien


FHI-overlegens Twitter-melding om pandemien vil kunne skape et feil inntrykk, mener helseminister Bent Høie. Søndag forsikret han seg om at FHI ryddet opp.  Dagens mest omtalte Twitter-melding i Norge, fant veien til helse- og omsorgsminister Bent Høie gjennom mediene, bekrefter han overfor VG.  I 11-tiden skrev FHI-overlege Preben Aavitsland «Det var den pandemien» i en Twitter-melding, med en graf som viser stadig færre innlagte pasienter med covid-19 på norske sykehus som hovedårsak. Søndag ettermiddag sendte FHI ut en pressemelding der Twitter-meldingen var tema, med tittel «Pandemien er ennå ikke over i Norge». – Det er for tidlig å fastslå fra FHIs side at denne pandemien er over i Norge. Preben Aavitsland har i dag også selv presisert at vi har igjen innspurten, sier Stoltenberg i pressemeldingen. – Uheldig – Jeg er enig i det som Camilla Stoltenberg har sagt at er FHIs syn på dette, nemlig at dessverre så er ikke pandemien over ennå, selv om det er mye som det er mye som går i riktig retning, sier Høie til VG søndag kveld.  Men han peker på smittesituasjonen i Trondheim, Hammerfest og Larvik, og sier at de opplever på kroppen at pandemien ikke er over ennå. Hammerfest har etter et større utbrudd besluttet å stenge ned samfunnet frem til 20. juni. – Signaleffekten her er vel kanskje litt... – Ja, det er uheldig, både fordi mange i Norge opplever at de står midt i kampen, og da fremstår det som at vi ikke forstår helt hvordan de har det.  Han sier dessuten at det er viktig at befolkningen som bor i de områdene som for tiden har lav smitte, følger gjeldende råd og regler. – Da vil en sånn melding kunne skape et feil inntrykk, sier han.  Høie påpeker at Aavitsland i etterkant har gått ut og nyansert budskapet i meldingen. Til VG tidligere søndag sa overlegen at det var en spissformulering om at det nå går veldig bra.  – Men det var riktig at FHIs leder gikk ut og ga uttrykk for hva som er FHIs vurdering av situasjonen, mener helse- og omsorgsministeren. – Opplever du den Twitter-meldingen som et soloutspill fra overlegen? – Ja, det var jo et utspill fra ham og ikke et uttrykk for hva FHI mener. Overlege Aavitsland skriver følgende i en SMS til VG søndag kveld:  «Som sagt, vi er i sluttspurten nå, og det er viktig at folk følger råd og regler der de bor helt fram til vi er helt i mål». Departementet kontaktet FHI om Twitter-meldingen Både assisterende helsedirektør Espen Nakstad og FHI-direktør Camilla Stoltenberg har gått ut søndag og sagt at pandemien ikke er helt over i Norge, selv om smittetallene går ned.  – Har regjeringen hatt noen rolle i at det nå er sendt ut en pressemelding fra FHI angående Twitter-meldingen? – Jeg har vært i kontakt med departementet for å forsikre meg om at FHI gikk ut og korrigerte det inntrykket, og det fikk jeg bekreftet. – Så du har bedt om at den skulle sendes ut? – Nei, jeg har bedt mitt departement forsikre oss om at FHI uttalte seg om saken, og det fikk jeg da bekreftet. FHI-direktør Camilla Stoltenberg bekrefter opplysningen i en SMS til VG, der hun skriver: «Det stemmer at departementet har vært i kontakt med FHI i dag for å få klarhet i hva FHI mener om saken. Det har vi klargjort i nettsaken og i intervjuer med media». – Behov for kontroll  VG nevner at avdelingsdirektør Line Vold i FHI tirsdag uttalte til NRK at tiden med store smittebølger snart kan være over og at overlege Aavitsland i dag tvitrer at «Det var den pandemien». – Står disse meldingene i kontrast til de fortsatt inngripende tiltakene befolkningen lever under? – Jeg oppfatter ikke det Line Vold sa som noe som er problematisk. Hun beskrev en situasjon fremover i tid og vi er jo helt enige om at hvis det ikke skjer noe uventet, så ser ting veldig lovende ut fremover. Men akkurat nå er vi i en situasjon der vi fortsatt har behov for å ha kontroll på smitten, sier Høie


Prost i Ringsaker kommune Gerd Th. Christensen står klar til å bistå de pårørende etter at et barn (1) omkom i et hundeangrep lørdag. Det er en krevende situasjon for kommunen, sier hun.  – Det å miste et barn er vel noe av det aller vanskeligste og tyngste man kan oppleve. Det er en krevende situasjon for alle parter. En må være ekstra var når man går inn i slike samtaler. La dem få den tiden de trenger, sier prost i Ringsaker kommune Gerd Th. Christensen til VG søndag. Det er dagen etter det tragiske hundeangrepet i Brumunddal, der et barn på halvannet år omkom etter å ha blitt angrepet av to hunder. Barnet var på besøk hos nær familie da hendelsen skjedde. Nå står prosten og flere kolleger klare til å bistå de pårørende, om de skulle ønske det, i tillegg til et interkommunalt kriseteam som er satt inn. – Jeg har ikke hatt kontakt med dem direkte ennå. Vi bistår når de er klare for det, og vi har kontakt med kriseteamet. Flere prester i området sier at de også er klare for å hjelpe til, sier Christensen. – Viktig at folk viser respekt Politiet ble varslet om hendelsen lørdag klokken 12.12. Det er opprettet sak og startet etterforskning for å klarlegge hendelsesforløpet. Kriminalteknikere har vært på stedet og sikret spor.  – Hvordan møter man mennesker som befinner seg i en så tragisk situasjon? – Som prest har man møtt folk i mange situasjoner – både i sorg og glede. Vi må både lytte og være med i samtalen på de pårørendes premisser. Det er et møte først og fremst som medmenneske. Det å prøve å være til stede for dem i den tragiske situasjonen, det er noe av det som er viktigst, sier Christensen.  Prosten sier det blir viktig at lokalsamfunnet stiller opp om familien gir uttrykk for at de ønsker det, og at man ikke skygger unna. – Det blir også viktig at folk viser respekt, og ikke går ut i sosiale medier og spekulerer i en sånn hendelse. For det er mange her som må ivaretas.  Christensen har foreløpig ikke opplevd at lokalbefolkningen har hatt behov for å snakke med henne om hendelsen, og har hatt mest kontakt med kolleger som har villet bidra. Men hun legger ikke skjul på at det er en krevende situasjon for kommunen. – Det er klart det er krevende å forholde seg til. Det er noe som berører så mange. Også de som ikke har mistet, for alle er redde for å miste, og spesielt et barn.  Ordfører: – Litt i sjokk alle sammen Ordfører i Ringsaker kommune Anita Ihle Steen sier søndag at folk viser medfølelse på den måten de kan, ved blant annet å holde avstand.  – Vi er vel litt i sjokk alle sammen.  Ordføreren forteller at det kom en del kommentarer og spekulasjoner i sosiale medier lørdag kveld, men at dette har roet seg. – Det er alltid noe, men det er veldig mye medfølelse og røde hjerter rundt om på sosiale medier nå. Ihle Steen sier at det beste de rundt kan gjøre nå er å være til stede når de pårørende trenger det.  – De må finne sin balanse i det som har skjedd, og så bistår kommunen med det de måtte ønske og trenge. Det å bry seg er vel kanskje det aller viktigste uansett hva det er. Og i situasjoner som dette er det kanskje viktigere enn noen gang. Lørdag kveld opplyste politiet til VG at hundene var blitt avlivet. – Begge hundene ble avlivet i ettermiddag, sa politiadvokat Maria Husebye Fossen rundt klokken 19.20. Politiet bekrefter at barnet var på besøk hos nær familie, og at det var andre til stedet, men vil ikke uttale seg om det var øyenvitner til hendelsen.  Det ble tatt flere vitneavhør lørdag kveld.  Politiet vil foreløpig ikke si noe om familierelasjonen, og ønsker heller ikke å uttale seg om hvilken rase og størrelse det er på hundene som angrep barnet.

Barn (1) døde etter hundeangrep:  - Av det aller vanskeligste man kan oppleve


Frank Even Hagen (57) er fullvaksinert sykepleier og dro til Danmark for å besøke et sykt familiemedlem. Likevel havnet han på karantenehotell. – Skitten behandling, sier han.  – Jeg er fullvaksinert og har et nært familiemedlem som har vært alvorlig syk. Han er dypt deprimert.  Det sier Frank Even Hagen (57) som fredag forrige uke dro til Danmark for å besøke familiemedlemmet, på det han anså som en svært nødvendig reise.  På vei hjem måtte han på karantenehotell til tross for at han er nødvendig helsepersonell og fullvaksinert.  – Jeg føler meg arrestert og tilbakeholdt, sier han fra karantenehotellet på Gardermoen utenfor Oslo.  Det var avisen Firda som først omtalte saken.  Fullvaksinert og negativ coronatest  Hagen er ansatt i et dansk vikarbyrå for helsepersonell og jobber som sykepleier ved Førde Sentralsykehus. Han har bodd mange år i Danmark, men har fast adresse i Førde i Sunnfjord.  Fredag forrige uke dro han til Danmark.  Hagen sier at han i tillegg til å være fullvaksinert, avla negativ coronatest i Danmark og ved Gardermoen på vei hjem onsdag denne uken.  I mars sa Bent Høie at helsepersonell som er vaksinert kan få unntak for karantene for å få hjulene til å gå rundt i helse- og omsorgstjenesten. De må imidlertid testes og være i karantene i fritiden.  Hagen var sikker på at han slapp karantenehotell og skulle etter planen være i karantene hjemme, og begynne på jobb denne fredagen.  – Jeg kom tilbake før tiden, for å være helt sikker på at testen jeg skulle ta ved bedriftshelsetjenesten torsdag ble klar til fredag.  Nå må han betale 500 kroner i egenandel for hotellet og sier at han taper inntekt fra den avtalte arbeidstiden i Førde. Han blir værende på hotellet i syv dager.  – Kynisk Da han ankom Gardermoen, sier han at han ble ført bort av vektere og plassert på karantenehotellet.  – Politiet på Gardermoen brukte ikke mange sekunder på å bla gjennom papirene fra sykehuset. Jeg fikk ikke ringt noen for å forklare omstendighetene. Jeg fikk bare vite at beslutningen var tatt.  Ullensaker kommune svarte på hans klage at reisen ikke anses som nødvendig for unntak om karantenen på karantenehotellet.  – Jeg tenker da at de ikke har sett dokumentene. Hvis ikke dyp depresjon kan defineres som alvorlig sykdom, tror jeg man må være ganske kynisk.  – Skitten behandling På regjeringens nettsider står det at innreisekarantene på karantenehotell blant annet ikke gjelder for dem som kan dokumentere at de er bosatt i Norge og har vært på en nødvendig reise.  Med «nødvendig» reise menes arbeidsreiser, reiser fra studier i utlandet og andre reiser som er begrunnet i sterke velferdshensyn. Dette gjelder også for reiser for å besøke nærstående som er alvorlig syke eller døende. Der kreves det dokumentasjon via legeerklæring.  Hagen beskriver at han ikke kjente til at legeerklæring var nødvendig – og trodde egenmelding og dokumentasjon fra arbeidsplassen holdt.  På regjeringens nettsider står det at der det ikke er mulig å få annen dokumentasjon kan dokumentasjonskravet oppfylles ved en egenerklæring fra den reisende.  Han reagerer derfor på begrunnelsen fra kommunen.  – Det er tydelig at dette er hastverk. En skitten behandling, sier han.  – Diktatorisk Han sier kommunikasjonen med kommunen har vært vanskelig – og han vet ikke hvilken regel som gjør at han må sitte i karantenehotellet.  – Jeg vet ikke hvilket grunnlag det er for beslutningen.  Han legger til:  – Når man er varetektsfengslet får man advokat. Her ligger den dømmende makt hos politiet og legen hos kommunen. Det er ingen klagemulighet. Det er ingen dommer, ingen ankemulighet og ingen advokat.  Hagen beskriver også at forholdene ved karantenehotellet er dårlige.  – Her er jeg ensom og isolert på mitt rom, dag etter dag

Fullvaksinert sykepleier måtte på karantenehotell


Smittetallene kan nå være tilbake på omtrent samme nivå som da høstens bølge var på sitt høyeste. De endelige tallene kommer ikke før på onsdag. Men slik det ligger an nå, kan inneværende uke få smittetall som er omtrent på samme nivå som da nedgangen begynte i november. Det viser foreløpige beregninger fra Folkehelseinstituttet (FHI). FHI opplyser lørdag til VG at de vil foreslå nye smitteverntiltak som følge av den økte smitten. – Vi jobber akkurat nå med innspill til regjeringen om kortvarige tiltak fra kommende uke for å redusere smittespredningen når hverdagen starter igjen, skriver overlege Preben Aavitsland ved FHI i en e-post til VG.  – En slik sosial pause kan gi kommunene og oss tid til å få bedre oversikt over situasjonen nå etter høytiden, legger han til. – Nå er vi kanskje tilbake på det nivået vi var på da det snudde i november. Da er faren stor for at det går høyere enn det nivået, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg til NTB. Fra mandag 28. til tirsdag 29. desember var 1465 av totalt 22.866 tester for coronavirus, positive. Det tilsvarer 6,4 prosent. Andelen for de samme to dagene uken før lå på 2,2, prosent, skriver FHI i en pressemelding. FHI skriver at tallene er vanskelige å tolke ettersom det har vært begrenset testtilbud mange steder i jul- og nyttårshelgen. R-tallet i Norge er nå beregnet til 1,3. Tallet sier hvor mange en smittet person smitter videre. Et reproduksjonstall på 1,3 betyr at hver person som er smittet av coronaviruset, i snitt smitter 1,3 personer videre. I begynnelsen av desember anslo Folkehelseinstituttet at R-tallet lå på 0,8. – Hvorfor dere tror det har økt så mye? – R-tallet på rundt 1,3 gjaldt for uke 52. Vi tror at flere kontakter mellom folk i julen kan ha medført mer smitte. Situasjonen er imidlertid vanskelig å tolke, skriver Aavitsland til VG. Ber kommunene være årvåkne Smittetrenden i Norge er stigende, ifølge oversikten til VG, som også viser at 45 kommuner for øyeblikket har stigende trend. Blant dem flere kommuner med større byer – Oslo, Drammen, Trondheim, Stavanger, Moss, Lillestrøm, Ålesund og Sandnes. Også flere mindre kommuner har stigende trend. I Trøndelag innførte flere kommuner strenge regler gjennom romjulen. Tiltakene i flere av kommunene i fylket er enten forlenget eller varslet forlenget. «Kommunene går nå inn i en krevende uke der de har tre store oppgaver: De skal drive utstrakt testing og eventuelt smittesporing, de skal følge opp og teste personer som er i karantene etter utenlandsreise, og de skal starte vaksinasjon av den eldste befolkningen», heter det i pressemeldingen. – Det er viktig at kommunene nå er årvåkne og kan tilby testing til mange. Det er avgjørende å oppdage og få kontroll på utbrudd tidlig, sier avdelingsdirektør Line Vold ved FHI. Antall innlagte stabilt Tallet på innlagte personer med covid-19-sykdom på norske sykehus er likevel ganske stabilt – mellom 120 og 50 personer siden midten av november, opplyser FHI. Mellom ti og 25 personer har til enhver tid fått respiratorbehandling i samme tidsrom.  FHI er til tross for dette bekymret for hva som kan skje etter jule- og nyttårsfeiringen. – Vi er bekymret for hva som vil skje når mange innbyggere nå kommer hjem fra reiser i utlandet eller i andre deler av landet, og hverdagslivet begynner igjen, sier Vold.

FHI slår alarm:  - Vil foreslå nye tiltak


116 personer døde og flere hundre ble hjemløse da norgeshistoriens største leirskred gikk i Verdal i 1893. Fenomenet er en sær-nordisk naturkatastrofe, forklarer skredhistoriker. – Det var et gigantisk stort skred. Katastrofen hadde store konsekvenser for hele Trøndelag i flere tiår etterpå, sier forfatter og skredhistoriker Astor Furseth. Så store skred er heldigvis uhyre sjeldne, forklarer han. Likevel har leirskredene satt sine preg på historien i landet vårt. Da Verdalsraset gikk den 19. mai 1893, tok det med seg 105 gårder, og 116 personer mistet livet. «Angst og redsel fulgte i kjølvannet av tragedien. Tilværelsen ble totalt forandret for de som overlevde. De fleste av dem hadde mistet ett eller flere familiemedlemmer. Alle hadde mistet noen de kjente», skriver Verdal historielag om det enorme skredet. – Det førte til en periode med mye folkevandring i området, forklarer Furseth. Mange hundre ble hjemløse da gårdene forsvant. 55 millioner kubikkmeter masse raste ut. Til sammenligning anslås raset på Ask i Gjerdrum å være en plass mellom 1,4 og 2,1 millioner kubikkmeter i størrelse – altså var Verdalsraset mellom 25 og 40 ganger så stort som det på Ask.  Gjerdrumraset betegnes også som en katastrofe. En femte person ble søndag morgen bekreftet omkommet etter jordskredet i Gjerdrum, og fem andre er fremdeles savnet etter skredet som rammet et boligfelt. Katastrofen bragte med seg fortvilelse – og forvirring. Folk visste ikke på den tiden hva som forårsaket leirrasene, og en vitenskapelig kommisjon satt sammen av Stortinget kom til oppsiktsvekkende konklusjoner. – De mente raset måtte skyldes eksplosjoner inne i jorden, og at jorden gjæret og boblet opp. Derfor begynte de å lage grøfter, for å slippe ut giftige gasser, forklarer Furseth. Konklusjonene til kommisjonen var selvfølgelig helt feil – og grøftene gjorde ingen nytte. Med tiden har økt kunnskap gjort at man har blitt bedre på å sikre områder for alle typer skred. Det er derfor blitt færre og mindre dødelige skred i Norge de siste tiårene, forklarer Furseth. Fenomenet med leirskred begrenser seg av naturlige årsaker stort sett til land langt nord på verdenskartet. Det skyldes at store deler av landet lå under vann under forrige istid, og leiren ligger igjen etter den gang. Geotekniker Anders Samstad Gylland i Multiconsult forklarer at det i grove trekk er to ting som kan utløse leirskred: menneskelige inngrep eller vann. – Vann i bevegelse – som en bekk eller ei elv – kan gi erosjon av grunnen. Vannet spiser seg inn i bakken, og kan da komme til å punktere ei lomme med kvikkeleire, forklarer han. Da blir leiren «kvikk», og nærmest flytende. Det gjør at mer leire som ligger bakenfor også eksponeres, og et nytt skred utløses. Når skred går som følge av menneskelig aktivitet, er det som oftest på grunn av forflytting av masser av et eller annet slag, forklarer geotekniker Gylland.  Grøftegravingen etter Verdalsraset på 1800-tallet kan derfor ha virket mot sin hensikt, og økt faren for nye skred. – Er det slik at menneskeskapte leirskred går akutt etter masseforflytting? – Vi vet at mange skredhendelser skjer om natta, og det er jevnt over rapportert at dyr på beite har vært urolige døgnet i forkant. Dyrelivet blir eksempelvis stille i områder hvor det ellers er mye fuglesang, forteller Gylland. – Det tyder på en tidsforskyvning mellom at noe settes i gang, og at et skred skjer. Det er en prosess hvor spenningen i bakken forflytter seg, og den knekker, bit for bit. Store deler av Norges befolkning bor på kvikkleire – de fleste bor trygt: Når det gjelder skredet i Gjerdrum, understreker geoteknikeren at det er for tidlig å si noe om årsak til hendelsen. Det må granskes først. – Nå har det gått så lang tid siden skredet, at det typisk ikke blir stort større

Dette leirskredet var 25-40 ganger så stort


VGs anmelder triller terning på låtene i «Hver gang vi møtes»-premieren. Alle de 29 artistene som deltok i jubileumssesongen før jul, måtte forholde seg til coronarestriksjoner og dermed unngå å klemme hverandre.  De syv som figurerer i den 11. ordinærrunden, kan imidlertid klemme så mye de vil. Alle tok coronatest på forhånd og var friske. «Hver gang vi møtes» lever for øvrig opp til å være en tåreperse av rang. Maria Mena (34) holder lite tilbake når hun inntar hedersgjeststolen og dykker ned i liv og karriere. Ikke minst snakker hun ut om den vanskelige tiden med USA-satsing og alvorlige spiseforstyrrelser. – Det var mørkt, as, sier hun til VG. Startvansker At nervene er i spenn hos enkelte, er tydelig. Stian «Staysman» Thorbjørnsen (38), sier han føler seg på tynn is vokalmessig sammenlignet med de andre. Han får også problemer når han skal synge og må avbryte og begynne på nytt. – Skitt altså, dette er det sjukeste jeg har vært borti noensinne, sier han nervøst. Postgirobygget-vokalist Arne Hurlen (50) på sin side forklarer at han har brukt et liv på å unngå oppmerksomhet, og at siden programmet handler om å dele, er han litt engstelig. VG-anmelder Marius Asp (41) gir sin dom over kveldens låter. Det kan også VGs lesere gjøre. Tradisjonen tro ble sesongen spilt inn på Vestre Kjærnes gård utenfor Moss i fjor sommer. Innspillingen ble skjøvet fra forsommeren til august på grunn av coronasituasjonen. Dette gjorde at den nærmest kolliderte med jubileumssesongen. Maria Mena og co hadde knapt rukket å forlate gården før alle de andre begynte å strømme på.  Nysgjerrig? Sånn løste de bildeproblemet Totalt var godt over 40 artister, inkludert overraskelsesgjester, innom gården i løpet av den drøye måneden begge rundene ble spilt inn. I tillegg kom produksjonsstab, stylister, band og annet crew. Neste uke er kan Stian Thorbjørnsen senke skuldrene. Da er det nemlig han som skal hylles. Her er en smakebit på hva han får servert:

«Hver gang vi møtes»:  Overgår originalen


Svømmeren Klete Keller sikret USA to OL-gull i stafett. Etter karrieren ble han skilt og hjemløs. Nå er han tiltalt for å ha stormet Kongressen. Amerikanerne flokket seg rundt TV-apparatene for å se på OL-sendingene til NBC under lekene i Athen i 2004, hvor Klete Keller var en av heltene. Han svømte siste etappe og vant duellen med selveste Ian Thorpe da USA tok gull i 800 meter stafett. Keller deltok i OL i 2000, 2004 og 2008 og vant til sammen fem medaljer, hvorav to gull. Torsdag ble han arrestert i Colorado, for å ha deltatt i det dødelige angrepet mot den amerikanske nasjonalforsamlingen onsdag 6. januar, der fem personer mistet livet og mer enn femti politimenn ble skadet. Trump-tilhengere skal ha ropt «Heng Mike Pence» og vært på utkikk etter politikerne som skulle stemme over godkjenningen av valgresultatet. En av de politikerne, Alexandria Ocasio-Cortez, har fortalt at hun fryktet for livet sitt. Keller vil ikke uttale seg til The Washington Post, men hans ekskone forteller at de ikke har noen kontakt. – Klete og jeg har ikke lenger kontakt personlig, ettersom han under og etter svømmekarrieren slet med mange personlige problemer som han valgte å ikke ta tak i. Det har alltid bekymret meg og fortsetter å gjøre det, sier Cari Sherrill, som er mor til Kellers tre barn. Paret ble skilt i 2015, ifølge Los Angeles Times. Etter skilsmissen fikk han ikke se barna sine og endte opp med å bo i bilen sin, som hjemløs. – Jeg betalte barnebidrag og hadde ikke råd til et bosted, så jeg bodde i bilen min i nesten et år. Jeg hadde en Ford Fusion den gang, så det var vanskelig å få nok plass til å sove for meg som er 1,98 meter høy, men jeg gjorde det beste ut av det, fortalte Keller i 2018 i et intervju postet på det nasjonale svømmeforbundets side. Intervjuet ble denne uken fjernet fra nettsiden, melder Times. Etter hvert fikk Keller lisens som eiendomsmegler og fant seg en jobb i Colorado Springs. Da nettstedet SwimSwam kontaktet eiendomsfirmaet Hoff & Leigh mandag, bekreftet de at han var ansatt der. Tirsdag kunngjorde firmaet at Keller ikke lenger jobber for firmaet. «Hoff & Leigh støtter retten til ytringsfrihet og lovlige protester, men vi kan ikke støtte handlinger som bryter med loven», uttaler firmaet ifølge SwimSwam. The Washington Post spør hvorfor Klete Keller tok sjansen på å kaste bort alt på å storme Kongressen etter at han hadde fått skikk på livet etter å ha vært så langt nede . – Han hadde nettopp fått orden på livet igjen. Han hadde en jobb. Han forlovet seg. Å se at alt dette blåses bort, er hjerteskjærende. Jeg forstår ikke at han kaster bort alt, sier Gary Hall Jr., som selv har vunnet ti OL-medaljer og har kjent Keller siden barndommen. Keller er tiltalt for tre lovbrudd i forbindelse med Trump-tilhengernes angrep på Kongressen. Han ble løslatt uten kausjon, mot et løfte om å møte opp neste gang han blir innkalt til retten. De siste årene har han postet flere Trump-støttende meldinger i sosiale medier, ifølge The Washington Post, men hans kontoer i sosiale medier er nå slettet. – Jeg tror vi alle skulle ønske at vi hadde gjort mer for å hjelpe ham med å håndtere livet etter OL. Mange sliter når karrierene deres tar slutt. Du er en helt. Du har hatt alle disse menneskene som har gjort alt for deg, og når den reisen tar slutt, er virkeligheten dessverre veldig annerledes, sier Tom Malchow, som var Kellers romkamerat under lekene både i Sydney og Athen. Føderale myndigheter har så langt arrestert rundt 50 personer i forbindelse med angrepet på Kongressen.

OL-helt var hjemløs:  Fikk seg jobb, men mistet den nå


TV-personligheten Svein Østvik var blant demonstrantene som brente munnbindene sine utenfor Stortinget lørdag formiddag. Omtrent 200 mennesker møtte lørdag opp på Eidsvoll plass for å blant annet å protestere mot coronarestriksjonene. Blant dem var artist og TV-personlighet Svein Østvik (59), bedre kjent som Charter-Svein. I midten av folkemengden sto en bålpanne hvor demonstrantene kunne se munnbind gå opp i flammer. Østvik kastet selv masken. – Jeg er her i dag for å vise sympati med dem som synes det har gått for langt, det synes jeg også, sier Østvik til VG i en av pausene mellom appellene på scenen. – Vi har et immunforsvar som tåler det meste. Nå sykeliggjør vi jo hele verden. At ingen reagerer på den sykeliggjøringen er utrolig, sier Østvik. I København skapte en demonstrasjon mot coronaviruset med rundt 600 deltakere store trafikkproblemer lørdag.  Demonstrasjonen i Oslo var søkt om og gitt tillatelse til. Ifølge politiet har demonstrasjonen gått rolig for seg. Dagens demonstrasjon er en av flere coronademonstrasjoner som er holdt i Oslo sentrum den siste tiden. – I Norge er 278 personer innlagt i skrivende stund og 684 mennesker som er døde av viruset i Norge. Er ikke disse tallene i seg selv nok til å ta viruset på alvor? – Nei, det synes jeg ikke. Eller jo, det er jo alvorlig, men alvor er jo noe helt annet enn «lockdown». Det er klart det er alvorlig at personer dør, men det er jo ikke det vi står her og demonstrerer mot. – Dere demonstrerer jo mot tiltak som vi har sett er med på å holde smitten tilbake? – Det kan hende det har holdt det litt tilbake, men det er ikke så mye som taler for det egentlig, sier Østvik. Studier på effekten av munnbind gjort i Tyskland viser at bruk av munnbind kan redusere smitte av covid-19 med 45 prosent. Holden-utvalget har på oppdrag for Helsedirektoratet undersøkt konsekvensene av tiltak for håndtering av covid-19-pandemiden. I sin siste rapport ser de en klar sammenheng mellom tiltak og spredning av coronaviruset: «For samfunnet har smitteverntiltak verdi fordi de begrenser spredning og samlet sykdomsbyrde. Å begrense spredningen vil bidra til at færre blir smittet og alvorlig syke, og det vil redusere bekymring og angst for at en selv eller nærstående kan bli syk og dø. Videre vil smitteverntiltak sikre at helsetjenestens kapasitet ikke overskrides, både for covid-19-pasienter og andre pasientgrupper.» Østvik var sist å se på TV som en av deltagerne på «Torpet» som går på TV 2. I programmet kjempet flere norske kjendiser om en plass på «Farmen kjendis»-gården. Det var gjennom TV 3-programmet «Charterfeber» han først ble kjent. Holdt ett minutts stillhet Under lørdagens demonstrasjon ble det også holdt ett minutts stillhet for Hans Gaarder som døde sist tirsdag. Gaarder fikk påvist corona etter at han døde. På scenen foran demonstrantene var det både appeller og sang. Appellantene talte om flere kjente konspirasjonsteorier rundt coronavaksinen.  John Færseth er medieviter og er en av Norges største eksperter på konspirasjonsteorier. Han var selv til stede under lørdagens demonstrasjon som observatør.  Han mener det vanskelig å si hvor utbredt konspirasjonene som ble fremmet på lørdagens arrangement er, men han mener de kan ha spredd seg særlig de siste to årene. – Det handler blant annet om at Donald Trump åpent har gitt konspirasjonsteorier publisitet og legitimitet. Samtidig har coronaviruset gjort at folk leser ting på nett de ikke har sett før, og faller ned i det vi kaller et «kaninhull» og slik blir konspirasjonsteoretikere. Ekspert: – Antisemitter blant demonstrantene Færseth peker på at flere av dagens talere er kjente konspirasjonsteoretikere. – Demonstrantene hevder dette bare er demonstrasjoner for frihet og kjærlighet. Det er det kanskje isolert sett. Samtidig ser vi at to av fire appellanter i dag er kjente antisemitter, sier Færseth. – En av dem har skrevet om hvordan coronatiltakene følger en plan, og skjer i regi av «sionistenes WHO». Han er åpent antisemittisk

«Charter-Svein»:  Her brenner han munnbindet


Lørdag møtte flere motdemonstranter opp i Drammen da SIAN holdt appeller. Flere mindreårige ble plukket opp av politiet. I en pressemelding lørdag ettermiddag opplyser politiet at fem personer ble innbragt da de demonstrerte mot Stopp islamiseringen av Norge (SIAN), som holdt en markering ved Strømsø torg. Fire av disse var mindreårige – og ble overlatt til foresatte. Ytterligere ti personer ble bortvist fra Drammen i forbindelse med demonstrasjonen. – Det er bekymringsfullt at så mange mindreårige og ungdommer deltok i demonstrasjonen i Drammen lørdag formiddag, sier politistasjonssjef Øyvind Aas i Drammen. Tror foreldre ville vært sjokkert SIANs markering var over rundt klokken 14.45. Men det var motdemonstrasjonen politiet brøt opp. For da motdemonstrasjonen mot Sian tok overhånd, grep politiet inn. Stemningen på Strømsø torg utviklet seg til å bli veldig amper, og det ble blant annet kastet stein mot politiet, sier Aas til VG. Politiet opplyser at de har «svært høy» terskel for å avbryte en demonstrasjon. Aas sier videre at de valgte å gjøre det, fordi det var «nødvendig for å ivareta sikkerheten til de involverte og alle i nærheten». – Jeg tror mange foreldre ville blitt sjokkert over aggresjonen som kom til uttrykk blant mange av de fremmøtte, og hvor høy temperatur det var på Strømsø torg. I tillegg er vi midt inne i en krevende smittesituasjon i Drammen. – Men ingen fra politiet er skadet, opplyser politistasjonssjefen. – Er det andre som er skadet? – Vi vet at noen har blitt tråkket på og sparket til, men vi har ikke 100 prosent oversikt over hvor mange, eller hvilke skader de eventuelt har. Situasjonen er fortsatt uavklart, og målet er å skape en trygg by så raskt som mulig, sier Aas. VGs fotograf på stedet opplyste i 15.35-tiden at det er rolig på stedet etter at det var noe ampert en periode. Han kunne likevel observere politihelikopteret hengende i luften over byen.  Politiet grep først inn fordi det var uromomenter langs gjerdene og veldig mye eggkasting mot SIAN-arrangementet. Operasjonsleder hos politiet i Sør-Øst kommenterer til NTB at det er kastet flere kilo egg inn mot den lovlige demonstrasjonen. Politiet: Ble kastet steiner SIAN hadde på forhånd søkt om, og fått godkjent, å holde demonstrasjon på torget i Drammen. Mange nysgjerrige og andre som ville vise sin motstand mot Sian, hadde møtt fram. -- Hvis de forstyrrer eller hindrer folk i å uttrykke sine meninger, må politiet gripe inn, sier operasjonsleder André Kråkenes til NTB. Politiet opplyser at de i etterkant av uroen, «regner med» å opprette flere saker.  Ifølge politiet klarte ingen å ta seg forbi deres sperringer, men demonstrasjonen endte med voldelige handlinger. – Det ble kastet egg, flasker og steiner inn mot det sperrede området. Politiet måtte blant annet bruke gass for å hindre personer i å trenge seg gjennom sperringene, heter det i pressemeldingen. I forkant av markeringen var politiet i dialog med flere grupper i Drammen, skriver de i pressemeldingen.  – Vi opplever at dialogen vi hadde i forkant var god, og da er det synd at enkeltpersoner og enkeltgrupperinger ødelegger, sier Aas.

Politiet om mindreårige:  - Jeg tror mange foreldre ville blitt sjokkert


Det stokket seg helt da programleder Fredrik Solvang skulle konfrontere helsetoppene i tirsdagens Debatten-sending. – Dette beklager vi, sier NRKs programredaktør Knut Magnus Berge. I tirsdagens Debatten-sending ønsket Solvang en forklaring fra FHI-direktør Camilla Stoltenberg og helsedirektør Bjørn Guldvog om feil de hadde kommet med om smitten blant barn og unge. Det var bare et problem: De virkelige tallene var 100 ganger høyere enn det NRK presenterte. – Vi har lest statistikken feil. Vi har tolket tallene feil. Det som ble oppgitt som 0,05 prosent skal være 5 prosent. Dette har vi korrigert på våre nettsider og skal korrigere igjen i første TV-sending, sier programredaktør Knut Magnus Berge i NRK Nyheter til VG. – Det er en større redaksjon som lager dette programmet. Hvordan kunne dette ende opp på skjermen? – Det kan skje feil. Her har vi rett og slett lest statistikken feil. Det er sånt som skjer. Da gjør vi det vi kan for å rette opp det og beklager at vi har gjort feil, sier Berge. Solvang beklaget – Her går det i ball, skriver Fredrik Solvang på sin Instagram-konto etter programmet. I programmet sa han at kun 0,05 prosent av de testede i aldersgruppen 0–17 år i Oslo var smittet. Riktig tall er at 5 prosent av de testede i denne gruppen var smittet. – Debatten har kommet til skade for å forveksle andeler og prosenter. Beklager feilen! Vi kommer til å rette det i «Kveldsnytt» og på Nrk.no, skriver Solvang. FHI reagerer på feilen: – Jeg ble overrasket over å bli presentert direkte på TV for prosentandeler jeg ikke kjente igjen. NRKs tall fra FHI var ukjente for meg på forhånd og generelt mener jeg det er svært viktig alltid å vise både andeler og antall, sier Camilla Stoltenberg i FHI i en pressemelding tirsdag kveld.


STEINKJER (VG) Steinkjer har klart seg med få, lite inngripende tiltak gjennom mesteparten av coronapandemien. Torsdag slo de alarm om villsmitte – og strammet inn hardt. – Gi meg et løvebrøl! Så bra! Flink du er, skryter Veronica Vik Olsen.  Mamma Amina Brkic holder Emil (5), mens Olsen coronatester «litjguten», som han blir kalt. Storesøster Emina (9) venter tålmodig i fremsetet. Venn av familien, Cecilia Molvik, venter også. Hun sitter i førersetet – langt mer nervøst.  – Jeg er livredd, innrømmer hun, og ler.  Barna går på en barneskole og en barnehage i Steinkjer som er rammet av et nytt ukontrollert utbrudd av coronavirus. Utbruddet har gitt strenge tiltak i «Bygdenes by». – Det er bra. Når smitten stiger, er det flott at kommunen tar grep, mener Molvik. Siden tirsdag er det registrert 18 smittetilfeller i kommunen – 6 uten kjent smittevei siden torsdag morgen. På teststasjonen på Egge i Steinkjer har man gjort i snitt rundt 60 coronatester hver dag. I småbyen innerst i Trondheimsfjorden er situasjonen nå snudd på hodet. Stasjonen hadde til sammen hele 900 bookinger torsdag og fredag – med mulighet for at enda flere ville komme til å booke time ut dagen. – Det ble en annen hverdag, sier kommunens testkoordinator Turid Austheim til VG. Hun fikk ikke mange timers søvn natt til fredag, etter den plutselig boomen i testforespørsler. Den økte pågangen har gitt henne en oppfatning av at folk heldigvis tar utbruddet alvorlig. De som er anbefalt å komme til teststasjonen, gjør det, mener hun. – Det gir oss mye ekstraarbeid for tiden. Men sove kan vi gjøre til sommeren, når vi er ferdigvaksinerte alle i hop, sier Austheim. Hun virker sliten av det siste døgnet, men er like fullt overbevisende når hun hevder at både hun og testerne fremdeles er fulle av pågangsmot. – Vi har litt korte matpauser for tiden, men vi har det artig sammen også. Vi får også veldig gode tilbakemeldinger fra dem som testes, sier testkoordinatoren. Tilbakemeldingene har coronatesterne samlet på en egen «feedback»-vegg.  – Vi opplever at de som kommer hit er takknemlige for jobben vi gjør. Nå har vi mye å gjøre, men det gir jobben mer mening også. Vi har jo ventet på at det skulle smelle – også smalt det, sier Tuva Amalie Ovesen. «Æ sjer at du e godt påkledd, men æ sjer på øyan at du vil mæ vell», heter en av tilbakemeldingene de har spart på. – Det er min favoritt, sier Turid Austheim. – Men ikke alle er like hyggelige: I dag ble jeg kalt troll, ler Guro Bergh Finstad. Latteren sitter løst hos alle de fire damene på pauserommet. Men selv om heltene på teststasjonen møter «villsmitten» på Steinkjer med latter, vitser og godt mot, ligger det et alvor bak. – Vi har hatt to ganske definerte utbrudd før: ett på høsten, og ett etter jul. Da følte vi at vi hadde kontroll på sporingen, forteller ordfører i Steinkjer, Anne Berit Lein (Sp). – Det som var spesielt på morgenen torsdag, var at vi ikke hadde noen sporbar smitte, skyter kommuneoverlege Sunniva Rognerud inn. Begge er klare på at de mener det eneste riktige var å handle raskt, og innføre en ny forskrift for å stramme inn. – Når vi ikke har kontroll, må vi agere, mener Lein. Ordføreren sier de straks ba om et møte med helsemyndighetene, og både FHI og Helsedirektoratet skal ha sagt kommunen var tidlig ute. – Er det mulig å tolke det som at de mener dere overreagerer? – Nei, det tenker jeg ikke at det er. Det var tilbakemeldingen fra FHI og Helsedirektoratet også: at det er vi som kjenner situasjonen best, sier ordfører Lein. Duoen understreker dessuten at oppslutningen blant steinkjerbyggen så ut til å støtte innstrammingen. – De rakk ikke å trygle, men vårt inntrykk var at folk så behovet for tiltakene allerede før de ble presentert på en pressekonferanse torsdag ettermiddag. Kommunen venter fredag på mange utestående prøver som ble sendt til St

Rammet av villsmitte:  - Ventet på at det skulle smelle


LONDON (VG) På papiret er han en av klubbhistoriens mest meritterte spillere. I realiteten er Gareth Bale (31) utskjelt av medier og fans i Real Madrid. Han tror det er fordi han ikke er helt som andre superstjerner. Det er syv år siden Gareth Bale ble tidenes dyreste fotballspiller da Real Madrid kjøpte ham fra Tottenham. Siden har han vunnet Champions League fire ganger. I 2018-finalen mot Liverpool kom han inn fra benken og scoret to mål, inkludert et sensasjonelt brassespark: Han har vunnet to ligagull. I 2014 avgjorde han den spanske cupfinalen med en mytisk scoring der han tok med Barcelonas Marc Bartra på en løpetur for historiebøkene. Fasiten i Real Madrid: 105 mål og 68 målgivende pasninger. En ekte klubblegende, med andre ord? Tro om igjen. Det er i hvert fall ikke slik han portretteres i spanske medier. For idet det gjenstår ett år av kontrakten hans i Madrid, etter et år på utlån i Tottenham, huskes han kanskje best for alt det andre. For 24 ulike skader, ifølge Transfermarkt, som førte til at det føltes som han var like ofte utilgjengelig som tilgjengelig. For den store kjærligheten han har til golf, en lidenskapelig hobby som har påført ham noen krasse overskrifter – blant annet den gangen han poserte med et walisisk flagg og påskriften «Wales. Golf. Madrid. I den rekkefølgen.» For feidene med Zinédine Zidane, som i 2019 hisset på seg spillerens agent ved å si at Bale kom til å forlate klubben innen 24 eller 48 timer. «Han er en skam og viser ingen respekt», smalt det i retur fra agent Jonathan Barnett. Det ble ingen overgang. For spillestilen, som ikke smeltet spanske fotballhjerter: «Bale vet ikke hvordan man spiller fotball. Han vet bare hvordan man løper», skrev den respekterte journalisten Santiago Segurola i storavisen Marca tidlig i Bales karriere i Madrid. For buingen fra publikum på Santiago Bernabéu: I 2015, i 2017 og i 2019. VG var til stede da han ble byttet inn mot Martin Ødegaards Real Sociedad i november for to år siden. Scenene var surrealistiske: Og for at han ikke snakker særlig godt spansk. Det kulminerte i en brutal kommentar fra den berømte programlederen Josep Pedrerol, som i programmet «El Chiringuito» uttalte at «hvis noen tilbyr 100 millioner, må Bale bli solgt. Og da må du si «thank you» på engelsk, for han vil ikke forstå det om du sier «gracias».» Under fredagens digitale pressekonferanse før Wales’ åttedelsfinale mot Danmark i EM fikk Bale spørsmål av VG om hvordan han har blitt fremstilt i mediene de siste årene. – Hvor stor er forskjellen mellom Gareth Bale i det ekte liv og den som portretteres i mediene? Og hvordan er det å håndtere det? – Ja, ingen vet hvem jeg er i mediene. Jeg liker å holde det slik. Jeg er sikker på at folk har sine oppfatninger basert på hva de har lest, og hva folk skriver om meg. Men jeg vet hvem jeg er, sier Bale til VG. – Jeg er åpenbart ikke den personen folk skriver om. Jeg er vel bare en normal person som liker å tulle og le med vennene sine. Så jeg bryr meg egentlig ikke om hva folk tenker om meg, eller hva de skriver. Jeg er den jeg er, og jeg er komfortabel med det, sier superstjernen. – Hva tror du er den største feiloppfatningen om deg? – Ærlig talt, så bryr jeg meg ikke. Dette handler ikke om meg. Dette handler om Wales og kampen i morgen. Jeg bryr meg ikke hva folk tror om meg. Det er som det er. Det eneste jeg bryr meg om, er å gjøre mitt beste for Wales. Jeg liker ikke å si så mye mer enn det, sier Bale. Basert på de som deler hverdag med ham på klubb- og landslaget, ligner han ikke på den omstridte personen som har fått hard medfart i avisspalter og TV-studioer. – De siste ti årene er det ikke mange som har gjort det han har gjort. Han har scoret hundre mål for Real Madrid. Klassespiller. Fantastisk fyr. Han er en leder i måten han spiller på og tar med seg laget. En av de beste spillerne jeg noensinne har spilt sammen, sier Danmark-spiller og Tottenham-lagkamerat Pierre-Emile Højbjerg. – Det er en grunn til at han er kaptein. Han er en profesjonell rollemodell. Han passer på seg selv. Han har en familie


Russiske marinefartøy og kampfly har skutt varselskudd mot et britisk marinefartøy, melder de russiske nyhetsbyråene. Britene benekter hendelsen. De første meldingene fra russisk side gikk på at det var gjennomført både varselsskudd og sluppet bomber i vannet for å hindre det britiske fartøyet HMS Defenders ferd i Svartehavet.  Informasjonen ble formidlet gjennom de russiske nyhetsbyråene Ria og Interfax, som siterte forsvarsdepartementet i Moskva. Nærmere en time etter de russiske meldingene, kom kontra fra britisk side.  Den britiske regjeringen benekter den russiske versjonen, og fremholder at de seilte i ukrainsk farvann i henhold til internasjonal lov og at det ikke ble skutt varselskudd mot dem, melder Reuters. Britene sier at de ikke anerkjenner påstanden fra russisk side om at det ble sluppet bomber i deres kurs. Russland: Inne i russisk territorialfarvann Ifølge russerne har det britiske fartøyet beveget seg 3 kilometer inn i det Russland anser som sitt territorialfarvann utenfor Krimhalvøya, melder nyhetsbyråene Ria og Interfax. Et russisk kampfly skal ha sluppet fire bomber i sjøen nær britiske HMS Defender, mens et patruljeskip avfyrte et skudd for å få britene til å endre kurs, skriver Bloomberg. Verken Storbritannia eller landets allierte anerkjenner Krim som russisk territorium. Halvøya ble annektert fra Ukraina i 2014. Russisk advarsel Fra russisk hold påstås det at fartøyet forlot russisk farvann rett etter at de hadde gjennomført varselskuddene, klokken 12.23. De opplyser at det var en felles operasjon, gjennomført av Svartehav-flåten og grensevakten. – Destroyeren ble varslet på forhånd om at våpen ville bli avfyrt i tilfelle de passerte den russiske grensen. Den advarselen så de bort fra, går det fram av en kunngjøring fra det russiske forsvarsdepartementet, ifølge Sky News. – Øvelse Det britiske forsvarsdepartementet sier på sin side at det russiske fartøyet gjennomførte en skarpskytingsøvelse som de tidligere hadde varslet om at de hadde planlagt.  «Vi tror at russerne gjennomførte en skyteøvelse i Svartehavet og varslet det maritime samfunnet på forhånd om deres aktivitet», skriver forsvarsdepartementet. – Slik rutinen er, ble ferden hennes skygget av russiske fartøyer og hun ble gjort oppmerksom på øvelser i området, skriver den britiske forsvarsministeren Ben Wallace på Det britiske forsvarsdepartementets Twitter-konto. Det russiske nyhetsbyrået Tass skriver at den britiske forsvarsattachen i Moskva er kalt inn på teppet til det russiske forsvarsdepartementet etter hendelsen. HMS Defender, som er en Type 45 Destroyer, er del av en britisk flåte som nå seiler mot Det indiske hav og Stillehavet.  Tidligere i juni ble det imidlertid meldt at HMS Defender kom til å bryte ut av flåten for å gjennomføre egne oppdrag i Svartehavet, skriver nyhetsbyrået AP. Byrået viser til at Russland fikk tilgang til store deler av Svartehavets kystlinje da det annekterte Krim-halvøya i 2014. Russland har ved flere tilfeller reagert på at Nato-fartøyer har seilt i Svartehavet, og betegnet tilstedeværelsen som destabiliserende.  Nato-landene Tyrkia, Bulgaria og Romania har alle kystlinje mot Svartehavet.


Prinsesse Märtha (49) forteller på TV om hvordan hun fikk beskjeden om Ari Behns død. Hun røper også at hun vurderer flytting til USA. Det er Harald Rønneberg (47) som i mandagens «Helt Harald» på TV 2 får prinsessen til å åpne seg om den skjebnesvangre dagen i 2019 – 1. juledag. Nyheten om Ari Behns bortgang rystet hele Norge. At kongefamilien fikk nyheten mens de feiret på Kongsseteren i Holmenkollen, er kjent. Men først nå forteller Märtha om hvordan hun mottok beskjeden. – Vi hadde egentlig en kjempehyggelig jul. Vi satt og så på «Hjemme alene 2» eller 4 – eller hva det var for noe. Det var kjempekoselig, forteller hun i intervjuet, som er spilt inn på Mesna hestegård ved Lillehammer. Kongen fortalte Men julestemningen ble brått brutt. Prinsessen forteller hvordan Olav Bjørshoel (68), Aris far, hadde ringt den kongelige politieskorten, som så ringte hoffsjefen, som igjen ringte kong Harald (83). – Så kom pappa inn og sa det til meg, og så måtte jeg da si det til barna. Det er noe av det tøffeste jeg har gjort. Men man må jo bare gjøre det. Når Rønneberg spør om hvordan Märtha kommer til å huske Ari, blir hun stille og blank i øynene før hun svarer: – Jeg husker sånne gode øyeblikk. Som da han malte på gulvet med ett barn på ryggen. Eller da vi hadde middager. Nå klarer ikke Märtha å holde gråten tilbake lenger. Hun mimrer tilbake til da Ari sto og laget mat til familien midt på natten. – Han var morsom, sier hun stille. De første månedene etter Aris død, brukte Märtha all sin tid og krefter på å være mamma til deres tre barn, Maud Angelica (17), Leah Isadora (15) og Emma Tallulah (12). – Da de begynte å finne fotfestet, var det plutselig tid for at jeg kunne gå i kjelleren. Og det har jeg gjort. Virkelig, sier hun i TV-intervjuet. Det betydde mye for prinsessen å ha kjæresten Durek Verrett (46) nær seg da de fikk dødsbudskapet. Hun forklarer at mens alle var i sjokk, så var Verrett den enste som «klarte å være til stede», ikke minst for barna.  Vurderer USA Amerikanske Verrett, som har norske aner, besøkte Norge første gang våren 2019. På den tiden ønsket han, ifølge Märtha, å bosette seg her. Det vil han angivelig ikke lenger. All kontroversen rundt hans person, deriblant sjamanvirksomheten, skal imidlertid ha ført til at Verrett ikke følte seg særlig velkommen i Norge.  Når Rønneberg spør prinsessen om det er aktuelt for henne å flytte til USA, svarer hun bekreftende. – Ja, det kan jo være vi ender opp der etter hvert, da. VG har vært i kontakt med Märthas sekretær, Carina Scheele Carlsen, som sier at de ikke har noen kommentarer ut over det som sies på TV. Tilbakeblikk på da Verrett landet i Norge første gang: Märtha og Rønneberg har kjent hverandre siden 2004, da Rønneberg i forbindelse med «Senkveld» skulle gjøre ting han ikke kunne. TV-kjendisen endte med å brekke armen da han skulle lære sprangridning av prinsessen. Uansett – den uheldige TV-seansen endte i et varig vennskap. Da Emma Tallulah ble døpt i 2009, var Rønneberg invitert. Og da Rønneberg giftet seg i 2011, sto Märtha og Ari på gjestelisten. Programlederen var også til stede i Aris bisettelse: På spørsmål fra VG om hvordan det var å ta denne alvorspraten med Märtha foran kamera, med tanke på hans nære vennskap med både prinsessen og Ari, svarer Rønneberg: – Det var sterkt og samtidig fint. Märtha er et så godt og varmt menneske, og jeg beundrer henne for måten hun klarer å sette ord på en så krevende tid i livet. Det er jeg sikker på vil bety mye for mange. Mer Märtha-TV Folket kan se frem til mer innblikk i intimsfæren til prinsessen. I fjor høst ble det kjent at Märtha får egen dokumentarserie på samme kanal

Märtha om Aris død:  - Pappa sa det til meg


(Fulham - Manchester United 1–2) Ingen lag har tatt flere poeng i Premier League denne sesongen etter å ha havnet under. Nå står Ole Gunnar Solskjær & Co. med 17 strake bortekamper uten å tape i ligaen. Det er tangering av klubbrekorden som Solskjær selv var med på å sette under den historiske «The Treble»-sesongen i 1999, hvor nordmannen rundet av året med å avgjøre Champions League-finalen på Camp Nou. Den gangen stoppet rekken borte med et stygt 0–5-tap mot Chelsea, men denne gangen kunne rødtrøyene reise fra Sørvest-London med alle tre poengene. Manchester Uniteds forrige bortetap i Premier League var 0–2-tapet på Anfield for omtrent nøyaktige ett år siden – 19. januar i fjor. På de påfølgende 17 bortekampene har de 13 seirer og fire uavgjort og en målforskjell på 38–14. Det så ikke ut til å gå veien for gjestene da Ademola Lookman hamret Fulham i føringen bak et passivt United-forsvar. – Midtstopperne har skylden for Fulhams mål. At Bailly ikke ser det løpet er utrolig, sier tidligere Manchester United-midtstopper Rio Ferdinand, som nå er ekspert hos BT Sports. Trøbbel før kampstart Men denne sesongen er det ingen lag i Premier League som er bedre til å slå tilbake etter å ha havnet under. – Litt treg start. Vi trengte kanskje det målet de scoret. Det så ikke som vi var skikkelig påskrudd, sier Solskjær til TV 2 – og avslører at de ikke fikk noen optimal oppladning til kampen. – Vi lette etter en bane for å røre oss litt, men vi fant ikke bane. Eller, det var langt å dra på grunn av covid, så jeg var litt redd for at det skulle bli sånn. Så kom det målet så vi fikk tid til å reagere, sier Solskjær. Manchester United ropte først på straffe da Fred ble felt av Ruben Loftus-Cheek rett innenfor kanten av sekstenmeteren, men hverken dommer Martin Atkinson eller VAR-dommer Kevin Friend mente at det var straffespark. Tidligere Manchester United-spiller og nåværende Sky Sports-ekspert Gary Neville var klar på at det burde vært straffespark: Utover det skapte Manchester United svært lite de første 20 minuttene, men så smalt det. Bruno Fernandes traff først innsiden av stolpen. I det påfølgende angrepet slo Fernandes et innlegg fra venstre, som Fulham-keeper Alphonse Areola fomlet ut til Edinson Cavani. Uruguayaneren hamret inn utligingen. Gjestene hadde deretter muligheter ved Fernandes og Harry Maguire uten å få ballen i mål, mens Fulham skapte noen halvfarligheter på overganger. Omtrent 20 minutter ut i andre omgang viste Paul Pogba imidlertid sin klasse da han dro seg innover i banen og hamret inn 2–1 med venstrefoten. – Det er en stor seier. Det var en tøff kamp. Vi trengte denne seieren, sier Pogba etter kampen – og forteller at han var veldig sint etter at han bommet på en stor sjanse i 0–0-kampen mot Liverpool sist. Fulham presset på mot slutten og det var kun centimetere unna at Eric Bailly satte ballen i eget nett etter en Mitrovic-heading, men United slapp med skrekken. Dermed overtok Manchester United tabellteten fra Manchester City, som vant mot Aston Villa tidligere samme kveld. De lyseblå har riktignok én kamp til gode. Det har også Liverpool, som er seks poeng bak United før hjemmemøtet med Burnley torsdag kveld.


Donald Trump har benådet 73 personer i løpet av sine siste timer ved makten. Blant dem er hans tidligere rådgiver og sjefstrateg Steve Bannon.  USAs president var ventet å komme med rundt 100 benådninger i løpet av sin siste dag i Det hvite hus, og den endelige listen inkluderer 73 benådninger og 70 straffereduksjoner.  En av personene som benådes, er Donald Trumps tidligere sjefstrateg og rådgiver Steve Bannon.  Han var tiltalt for underslag og svindel, og ble pågrepet om bord på en kinesisk luksusyacht i august. Rettssaken har enda ikke funnet sted, og Bannon benådes derfor uten at han er dømt.  Bakgrunn: Trump planlegger rundt 100 benådninger før han går av Ifølge New York Times pågikk diskusjonene om hvem presidenten skulle benåde helt til det siste, og en mulig benådning av Bannon skal ha vært et av de heteste temaene. Ifølge avisen har de to snakket sammen på telefonen i løpet av dagen, i det som skal ha vært forsøk fra Bannon på å overtale presidenten.  USAs avtroppende president kom tirsdag med sin avskjedstale. Den kan du se her: Tiltalt for å ha svindlet til seg millioner Bannon var sammen med to andre personer tiltalt for å ha svindlet til seg over en million amerikanske dollar fra amerikanske givere, i det de hevdet var en innsamlingsaksjon for å få bygget USAs mur mot Mexico.  Til sammen skal de ha samlet inn over 25 millioner amerikanske dollar.  Bannon har erklært seg ikke skyldig, og er blitt løslatt mot kausjon. Han får ikke lov til å reise utenfor New York eller Washington, D.C., og får heller ikke lov til å bruke privatfly eller båt uten tillatelse. Etter at Bannon, som hjalp Trump til valgseieren i 2016, forlot Det Hvite hus i august 2017, kjølnet forholdet mellom ham og presidenten. I en bok gikk Bannon hardt ut mot et møte en Trump-alliert hadde med en russisk advokat i 2016, og Trump svarte med å si at «Bannon hadde mistet forstanden». Dokumentar på VG+: På innsiden av Bannons nettverk De siste månedene skal Bannon imidlertid ha kommet på godfot igjen med presidenten, skriver CNN. Det skal blant annet skyldes at han har bidratt med å videreformidle Trumps tilbakeviste påstander om valgfusk.  Det er tradisjon for at amerikanske presidenter benåder en lang rekke personer på sin siste arbeidsdag. Bill Clinton benådet i 2001 hele 141 personer. Han benådet blant annet sin egen halvbror, Roger Clinton og hans svoger, Hillary Clintons bror Hugh Rodham, ble betalt 400.00 dollar for å hjelpe Glenn Braswell med å bli benådet.  Trumps forgjenger, Barack Obama, delte ut 212 benådninger i løpet av sine åtte år som president.  Topp-demokrat reagerer  Trump har også benådet Elliot Broidy, som har samlet inn store summer til presidentens valgkampanje. Broidy har sagt seg skyldig i å drive ulovlig lobbyvirksomhet for å få stanset en korrupsjonsetterforskning, skriver CNN. Trump har tidligere blitt kritisert for å benåde sine allierte og støttespillere, deriblant både Michael Flynn, Paul Manafort og Roger Stone, som alle jobbet for ham under valgkampen. – Steve Bannon benådes av Trump etter å ha lurt Trumps egne støttespillere til å betale for en mur som Trump lovet Mexico ville betale for. Hvis dette høres sprøtt ut, er det fordi det er det. Heldigvis har vi bare 12 timer igjen av denne røverhulen, skriver demokraten Adam Schiff, som leder etterretningskomiteen i Representantenes hus, på Twitter.  Amerikanske akademikerne forteller hva de tror Trump vil bli husket for: Forskeren Hilmar Mjelde har tidligere sagt til VG at et gjennomgående trekk ved Trumps bruk av benådningsmakten, er at han har benådet politiske allierte.  – Dette er misbruk av benådningsmakten, mener han. Benåder ikke seg selv Det har vært spekulert kraftig i hvorvidt Donald Trump ville komme til å benåde seg selv eller egne familiemedlemmer.  CNN meldte tirsdag at Trump skal ha spurt om muligheten for dette så sent som tirsdag, men at han skal ha blitt frarådet dette av sine rådgivere.  Hverken Trump selv eller noen av hans familiemedlemmer med på listen over navn som benådes før han mister makten.  Benåder Lil Wayne og Kodak Black På listen over Trumps benådninger finner man flere kjente navn, deriblant rapperne Lil Wayne og Kodak Black


Gjerdrum kommune reagerte kraftig da det i 2012 ble oppdaget at utbyggeren av nå skredrammede Nystulia hadde begynt å bygge uten tillatelse. Har ingenting med skredet å gjøre, sier utbyggeren selv. Det aktuelle boligfeltet kalles B10, og ligger rundt 100 meter nord for boligene som 30. desember ble tatt av kvikkleireskredet på Ask. Under en befaring av området i juni 2012 oppdaget kommunen at det var påbegynt terrengarbeider og legging av rør for vann og avløp til et hus i dette feltet.  Kommunen hadde hverken mottatt søknad eller gitt tillatelse til arbeidet – slik det stilles krav om i plan- og bygningsloven. Derfor sendte de ut varsel om umiddelbar stans av ulovlig påbegynte byggearbeider, viser dokumenter VG har fått. «Det er beklagelig at slike ting skjer, spesielt når alle de involverte foretakene er profesjonelle utøvere med sentral godkjenning», skrev kommunen på et senere tidspunkt. – Det er ingen tvil om at kommunen så alvorlig på dette. At vi faktisk skriver at det er beklagelig er et ganske tydelig signal om at dette er ulovlig. Det er sjelden vi karakteriserer på denne måten, sier virksomhetsleder for plan og bygg i Gjerdrum kommune, Berit Adriansen. Kommunen vet ikke hvor lang tid arbeidet pågikk før det ble oppdaget.   – Opplever dere ofte at utbyggere begynner arbeid før tillatelse er gitt? – Det hender i små byggeprosjekter, for eksempel en boligeier som bygger ny garasje. Men at folk tar seg til rette i større byggeprosjekter, uten tillatelse, er relativt sjeldent, sier virksomhetslederen. Har du tips? Kontakt VGs journalister på 2200@vg.no. Kommunen ba i varselet til de involverte aktørene om en redegjørelse for hva som hadde skjedd. Alle aktørene hadde såkalt sentral godkjenning, som forutsetter at de er kjent med loven, har riktig kompetanse og gode rutiner. Samtlige av entreprenørene peker i sitt svar på utbygger: «Det er nok ikke direkte en mangel på rutiner som har ført til dette, snarere et kraftig påtrykk fra utbygger med tilbakemeldinger om at IG (igangsettelse, journ.anm.) skulle foreligge i juni», skrev firmaet med ansvar for mur- og betongarbeider.  Ordlyden fra den ansvarlige for gravearbeidene var den samme: «Det er ingen svikt i rutiner i forbindelse med oppstart. Det er blitt startet opp etter pålegg fra utbygger, selv om det er gitt advarsel om at det ikke kan startes med bygging før tillatelse foreligger». «Utbygger presser alltid på for å få en så tidlig oppstart som mulig», skrev rørleggerbedriften, som samtidig erkjente at de hadde sviktet på intern kontroll. Også utbygger Odd Sæther er enig i at lovbruddet var hans ansvar. Han la seg langflat overfor kommunen, og beklaget at de hadde gått lenger i byggeprosessen enn de hadde tillatelse til.  Sæther forklarte at arbeidene må planlegges omtrent ett år i forveien, og at de måtte komme i gang før sommeren på grunn av utfordringer med betongarbeider på vinteren.  «Dersom dere forfølger saken føler jeg at dette er mitt ansvar og må ta konsekvensene av det som har skjedd», skrev Sæther. – Det stemmer at det gikk litt kjapt i startfasen, sier han til VG. – Entreprenørene ventet på å starte opp, så jeg var stresset med å komme i gang. Vi startet kun med enkle grunnarbeider.  – Du har sagt at du har gjort alt etter boken i utbyggingen av Nystulia, likevel brøt dere loven i denne saken. Kan du forstå at det virker motstridende? – Jeg skjønner hvor du vil, men ser ikke på dette som noe problem. Jeg var kjapt ute, men jeg har gjennom 30 år alltid bygget etter gjeldende forskrifter. Alle tillatelser fikk vi jo, så det gikk ikke på bekostning av noe som har med sikkerhet å gjøre. Jeg ser på det som en liten bagatell i den sammenheng.  – Kommunen sier at de så alvorlig på det og at det sjelden skjer i større byggesaker?  – Jeg hadde et godt forhold til kommunen


Elizabeth Chambers (37) bruker få ord om det som skjer i kjølvannet av skandalen rundt sin fraseparerte ektemann (33). Film- og TV-stjernen Armie Hammer er i hardt vær etter at det som angivelig er private Instagram-meldinger av svært tvilsom art nylig ble spredt for offentligheten.  Bakgrunn: Trekker seg fra film etter Instagram-bråk Meldingene skal ha blitt sendt fra Hammer til en kvinne i perioden 2016–2020, og dreid seg om grafiske seksuelle fantasier, samt kannibalistiske tendenser og ønske om å drikke blod.  – Ingen ord Siden har også ekskjærester har stått frem med påstander som går på at Hammer har kannibalistiske fantasier. I tillegg måtte Hammer på nyåret gå ut å beklage en upassende Instagram-video. Elizabeth Chambers, som var gift med Hammer i ti år – frem til for et halvt år siden, har forholdt seg taus. Torsdag lettet hun imidlertid litt på sløret. «No. Words. (Ingen ord)», lyder det i den korte kommentaren under en Instagram-post fra nettstedet JustJared.  I likhet med andre medier som Hollywood Reporter, melder Just Jared at Luca Guadagnino (49), som regisserte Hammer i «Call Me By Your Name», skal regissere en film med navn «Bones and All».  Filmen handler om en kvinne som fantaserer om å drepe og spise dem hun er mest glad i. I kunngjøringen av det kommende prosjektet bruker JustJared et bilde av regissøren sammen med nettopp Hammer og hans «Call Me by Your Name»-kollega Timothée Chalamet (25). Ingenting tyder på at Hammer er involvert i filmen, men Chalamet er angivelig aktuell i det nettstedet beskriver som en «kannibal-kjærlighetshistorie».  Akkurat hva det er «hun ikke finner ord for», utdyper ikke Chambers. I skrivende stund har kommentaren hennes høstet over 2800 likerklikk. Mister jobber Hammer har i kjølvannet av kontroversen måttet trekke seg fra en storfilm mot Jennifer Lopez (51). Nå melder Rolling Stone at han også er ute av prosjektet med å lage TV-serie av «Gudfaren.  33-åringen er fortsatt tilknyttet oppfølgeren til «Call Me By Your Name». Det er aldri blitt bekreftet at de omstridte meldingene virkelig stammer fra Hammer. Han har tidligere uttalt at han «ikke vil kommentere bullshit-påstandene». Bruddet Chambers og Hammer meldte om bruddet på Instagram i fjor sommer. Under et bilde fra lykkeligere tider skrev skuespillerparet at de etter 13 år som bestevenner, sjelevenner, partnere og etter hvert foreldre, har bestemt å starte et nytt kapittel. Mens Hammer også er kjent fra blant annet Facebook-filmen «The Social Network» og «Rebecca», kjenner publikum Chambers fra serien «Criminal Minds». Se Hammer i «The Social Network»-traileren her:


Prinsesse Märtha og Ari Behns eldste datter er myndig. «Vær trofast mot deg selv», skriver prinsesse Märtha. Også Durek Verrett skriver hilsen. «Du er et skinnende lys i denne verden», skriver prinsesse Märtha (49) i sin hilsen til datteren på Instagram. «Du ser alle rundt deg, er oppmerksom, nysgjerrig, filosofisk, dyp, morsom, kreativ, litt rar og nerdete – og fremfor alt modig», legger hun til. Märtha deler flere bilder fra datterens liv. «Du står støtt i din sårbarhet og tør å gå nye veier. Det å forebygge selvmord og fremme mental helse, er ikke noe som kommer lett, men du gjøre det med stil og verdighet», skriver mamma til bursdagsbarnet. Også prinsesse Märthas kjæreste, Durek Verrett (46), hyller Maud på bursdagen. Under en samling bilder som viser gode minner, skriver han at han på grunn av corona-restriksjonene dessverre ikke kan være til stede i Norge. «I dag fyller min bonusdatter 18 år», skriver Verrett om Maud, som han beskriver som en «fantastisk kvinne». «Derfor vil jeg poste noe som forteller hvor høyt jeg elsker denne nydelige sjelen og dyktige kunstneren – Maud Angelica Behn, som stjal hjertet mitt første gang vi møttes», skriver han videre. Prinsesse Märtha om Durek: – Nå vet vi ikke når vi ses Durek – som befinner seg hjemme i Los Angeles – snakker varmt om Mauds kvaliteter, som at hun er «kjærlig, vakker, snill og sjenerøs». «Jeg er så takknemlig overfor min elskede Märtha og kjære Ari Behn for at de skapte dette mirakelet i verden. Bare to sjeler med rene hjerter kan gi en sånn gave til oss alle», skriver han. Prinsesse Mätha skriver under kjærestens innlegg at en av de største grunnene til at hun elsker ham, nettopp er den store kjærligheten han har til hennes barn. «Tusen takk for disse kloke og nydelige ordene til Maud», skriver hun. Märtha skriver i sin hilsen med å si at hun er veldig stolt av alt Maud har utrettet så langt i livet. «Vær trofast mot deg selv, min kjære. Du rcker! Du skinner! Bare vær deg selv», skriver Märtha i hilsenen, som er skrevet på engelsk. «Du er mer enn nok, og de stundene du måtte tvile på det, så er vi alle her for å minne deg på det. Vi står bak deg. Jeg elsker deg «big time».» I dag er det altså 18 år siden en stolt og lykkelig Ari Behn kunne fortelle et samlet pressekorps om sin nyfødte datter at hun var «en gyllen halvmeter». Bestemor Marianne Behn (66) gratulerer Maud med en lang hilsen på Instagram, der hun skriver om barnebarnet at hun er «klok, varm og vakker – og utstyrt med en ekstra dose medfølelse». «Jeg er så lykkelig over all den tiden vi har tilbrakt sammen med familien, og vi to alene på reiser, der vi har snakket og studert, og alle gode stunder med strikketøyet hjemme», skriver Marianne Behn. Maud har delt hilsenen på sin Instastory med «Aww» og tre hjerter. «Jeg fyller 18 år i dag – det er bursdagen min», skriver hun i neste story-post. Fått med deg? Britisk prinsepar feirer ti års bryllupsdag Maud Angelica, eller Maud som hun kalles i familien, har markert seg i offentligheten det siste halvannet året. Prinsesse Märtha og Aris eldste datter rørte hele nasjonen med sin gripende minnetale til pappa i bisettelsen i januar i for. Siden har hun blitt en talskvinne for psykisk helse. Tara kåret Maud i fjor til «Årets modigste kvinne». Hun var også blant de nominerte til Årets navn i VG.  Maud er for øvrig sentral i den ferske TV-dokumentaren «Märtha» på TV 2. Der inviterer prinsessen og døtrene seerne inn i hjemmet i Lommedalen, og i gode og mer krevende dager. 18-åringen følger for øvrig i sin fars kunstneriske fotspor. På Instagram-kontoen @3_eyed_cat deler Maud egne kunstverk. VG Helg hadde en lang og åpenhjertig samtale med Maud i desember i fjor. Se utdrag på VGTV:


Reising i verdenscupen knekker mange langrennsnasjoner økonomisk. Langrennssjef Espen Bjervig mener Norge må gå foran og gi fra seg verdenscuprenn.   – Det kommer til å bli vondt, sier Bjervig.  Holmenkollrennene har vært arrangert siden 1892, og Therese Johaug (32) er veldig tydelig på en ting: Det arrangementet må ikke røres.  – Det er uaktuelt, sier dronningen av Holmenkollen til VG.  Landslagssjefer og trenere i langrenn hadde møter tidligere denne måneden. De møtes igjen digitalt i dag (tirsdag). Det viktigste temaet ble verdenscupkalenderen. Det er for mange flyreiser. Flere nasjoner står over enkelte verdenscuphelger, fordi de ikke har råd til å være med hver helg.  – Vi har snakket om det i så mange år, men vi kjenner det litt mer på kroppen nå. Og vi kan ikke kaste stein i glasshus, så de store nasjonene Norge, Sverige, Finland må gå foran og ta et grep her. Men er vi villige til å ha det vondt? For det kommer til å bli litt vondt, sier Bjervig.  Slik det er nå arrangerer Norge verdenscup i Lillehammer, Drammen og Holmenkollen hver sesong. Drammen har midtukesprint før Kollen-helgen. – Vi er glad i idretten vår, vi ønsker internasjonal konkurranse. Jeg tror vi klarer å bli enige. Men vi må se på om Holmenkollen, Drammen og Lillehammer skal ha en rullering. De skal ikke forsvinne, men kanskje vi må komme dit hvert andre eller tredje år. Vi må være villige til å ha det litt vondt. Samtidig er det viktig å holde på de klassiske skidestinasjonene, sier Bjervig.  Johaug har hatt mange triumfer i Holmenkollen, men i fjor var det Frida Karlsson som jublet etter skidrama:  Johaug tok sitt første VM-gull i Holmenkollen da hun vant tremila i 2011. Hun har vært på verdenscuppallen der åtte ganger og bor et stavtak unna.  – Man må se på reisebelastningen, men man kan ikke kutte ut Kollen som har dét fantastiske publikumet. I Lillehammer er det ikke i nærheten så mye publikum som det er i Kollen. Om man skal fortsette å bevare skiinteressen, så må det være på de plassene der folk stiller opp og skaper liv og stemning. Punktum, sier Johaug til VG.  Kommende sesong er verdenscupkalenderen foreslått slik:  Nå har langrenn verdenscupkonkurranser hver helg fra sesongstart til sesongslutt med en liten juleferie. På grunn av stor reisebelastning ytrer flere ønske om en frihelg i måneden, og heller ha noen midtukekonkurranser, litt inspirert av skiskyting. Franske Maurice Manificat er blant dem som har tatt til orde for det.  Tyskernes sportssjef Andreas Schlüter fortalte nylig til VG at tre av hans trenere ga seg etter sesongen fordi de var utbrent.  – Kan ikke være egoistiske Utfordringen er at skiforbundet i arrangørlandet eier rettighetene til verdenscuprennene. Derfor kan ikke Det internasjonale skiforbundet (FIS) gå inn og overstyre fordelingen.  Sportssjef i Slovenia, Nejc Brodar, krever endring.  – Våre sjefer i FIS lager regler. De må endres. Strategien for verdenscupen må endres. Om vi for eksempel kunne være i Sverige, Finland og Norge i desember, så ha ti dager fri, deretter reise til Mellom-Europa, da vil ikke kostnadene bli så høye, sier Brodar til VG.  Per Olav Andersen er administrerende direktør i Olympiaparken som huser verdenscupen i Lillehammer. For halvannet år siden opplevde de at noen nasjoner ikke stilte opp på grunn reisekostnader.  – Det vil være litt vondt for oss som arrangør og stoltheten vår om det ikke blir verdenscup her hvert år, men noen må gå foran. Nå står alle arrangørene på sitt, det går ikke. Nå er det sånn at alle svarer: Det ansvaret må andre ta, så egoistiske kan vi ikke være. Det må komme en endring, så får vi se på hva som er den optimale løsningen, sier Andersen til VG.  Lillehammers trumfkort er at de kan by på snø og de arrangerer nordisk helg med kombinert, hopp og langrenn.  – Dette er ikke et nytt tema