Popstjernen (39) svarer fansen på sin Instagram lørdag og forsikrer at hun både «har det bra» og «er ekstremt lykkelig». I flere år har medier og tilhengere spekulert om Britney Spears trenger hjelp og om hun nærmest styres av faren Jamie Spears som er hennes formynder. Lørdag deler hun en ny video med sine 29,3 millioner følgere på Instagram. I den svarer hun på spørsmål fra fansen, blant annet om hun blir svimmel av å ta piruetter og «hva hennes røde kjøleskap betyr». Men spørsmål tre er «Har du det OK?». Til det svarer Spears: – Ja, jeg har det absolutt bra. Jeg er ekstremt lykkelig. Jeg har et vakkert hus og vakre barn. Jeg tar en pause akkurat nå fordi jeg nyter livet.  I mars kom dokumentaren «Framing Britney Spears» som dykker ned i det omstridte vergemålet Britney har vært under i snart 15 år. Stjernen har gått rettens vei for å oppheve vergemålet. Spears medvirker ikke selv i dokumentaren, men i slutten av mars kommenterte hun «en dokumentar» på en av sine Instagram-videoer.  – Jeg så ikke dokumentaren, men fra det jeg så av den var jeg flau over hvordan jeg ble fremstilt. Jeg gråt i to uker, og vel ... Jeg gråter fortsatt noen ganger!!!! skrev Spears under en video der hun danser til låten «Crazy» av Aerosmith. Dokumentarens regissør Samantha Stark har tidligere uttalt at de ikke klarte å komme i kontakt med Britney Spears, og at hun opplevde at managementet hennes virket lite interessert i å videreformidle henvendelsene. Spears’ kjæreste, Sam Asghari, har tidligere gått ut mot hennes far på Instagram.  «Det er viktig for meg at folk forstår at jeg har null respekt for noen som forsøker å kontrollere vårt forhold og hele tiden kaster hindringer i veien for oss», skriver han i Instagram-innlegget og kaller Jamie Spears rett ut «a total dick».


Johannes Høsflot Klæbo ble snytt for guttedrømmen på verst mulige vis. Men diskvalifiseringsdramaet kan bidra til å sikre ham den ledige posisjonen som folkets skikonge. Noen øyeblikk er definerende for hvordan en skiløper blir husket. Et helt annet stavbrekk, 39 år før femmilskaoset i Oberstdorf, er selvsagt det mest kjente eksempelet. Men heller ikke den unike statusen Petter Northug oppnådde hadde vært den samme uten motgang og friksjon på veien.  Én ting er å være fryktelig god til det du driver med, men den aller heftigste status kommer om du forbindes med noe mer. Skirenn kommer og skirenn går, men det som består er det som utløser noe ekstra. Om du skal bli en folkehelt på aller øverste hylle, handler det mye om å fremkalle følelser. Uansett av hvilken valør. Akkurat her og nå er det garantert ingen trøst for Johannes Høsflot Klæbo at bøttevis av langrennsinteresserte nordmenn ser på ham som den moralske vinneren. Han får ikke gullet av at utallige tv-sofaer mener nordmannen ble behandlet urettferdig da juryen disket ham.   Men om ordene «aldri så galt at det ikke er godt for noe» skal ha relevans i et skispor, må det være akkurat nå. Av og til har Klæbo kanskje fremstått i overkant glatt og politisk korrekt til å gå rett hjem. Men i en sesong der vi har sett ham knapt trå en millimeter feil, ikke minst hva gjelder corona-ansvar, skal du ikke kimse av hva en så vond opplevelse kan gjøre med posisjonen hans der ute.  Til nå har han ikke hatt helt den samme magnetismen Northug hadde før alt sporet av, men se ikke bort fra at det aller verste kan bli det beste med tanke på å gjøre ham «udødelig» blant publikum.  Johannes Hosfløt Klæbo er en skiløper med unike sportslige egenskaper.  Han kom inn som en klyvende komet, og tok den store sprintscenen med den største selvfølgelighet. Deretter tok han steget til å bli den opplagte ankermannen på ethvert norsk stafettlag i uoverskuelig fremtid.  Nå skulle han altså det avgjørende steget til å bli kronet som skikonge. Klæbo skulle vise at han også kan være best på den største kraftprøven.  Men så inntraff altså det hele langrennsverden snakker om nå, med bare noen meter igjen av den 50 kilometer lange avslutningsdistansen i VM.  Aleksandr Bolsjunov knekte staven etter kontakt med Klæbo, og frontene er steile om hvem som hadde skylden for hva.  Først så Klæbos tilsynelatende gull ut til å bli stående, men etter samtaler med juryen kom sjokkbeskjeden: Disk. Dermed var Emil Iversen øverst under en uvanlig neddempet medaljeseremoni. Mens Johannes Høsflot Klæbo forlot stadion uten å ville snakke, tok ikke russeren medaljen rundt halsen, i det som fremsto som en protest mot at han mistet sjansen til å ta gullet.  Nå kan det bli enda en omkamp. Jurister i appellutvalget skal se på Norges protest på at russernes protest ble innvilget. Komplisert? Jepp. Men samtidig en kraftig kontring overfor kritikere som har ment at langrenn er i ferd med å bli kjedelig. Selve situasjonen er det, hvor mange ganger man enn ser den i reprise, fryktelig vanskelig å ha en kategorisk oppfatning om.  Her er det veldig stor grad av «øynene som ser», og ikke overraskende er tolkningen svært ulik på norsk og russisk side. På den ene siden er det jo Bolsjunov som er først inn på oppløpet, og da er det løperen som kommer bakfra (Klæbo) sitt ansvar å få til en korrekt passering. Men hadde han allerede kommet så langt at det hensynet bortfaller? Det er heller ikke tvil om at kontakt fra Klæbo utløste at Bolsjunovs stav endte der den gjorde – og brakk. Samtidig virket Bolsjunov fryktelig ivrig på å sperre Klæbo, og han har jo selv vært sint etter en lignende situasjon med motsatte roller


MGP-vinneren (27) tar et oppgjør med sin gamle låter. «Mennesker er i utvikling gjennom et liv. Russelåtene har vært en betydelig del av min fortid. Men det er nettopp det det er… Fortid», skriver Andreas «TIX» Haukeland på Instagram. Bakgrunn: Skandalerrusselåt stormer VG-lista Han fortsetter: «Jeg var en ung musiker som ville bli hørt, og laget den musikken jeg den gang opplevde at folk likte i en periode av livet der de ikke ville tenke på konsekvenser. Russetiden er en tid som er normløs, som er grenseløs av natur og som fungerer som en ventil for ungdom». Beklager 27-åringen presiserer at han aldri har ment å såre noen. «Jeg vil beklage til alle som har følt seg tråkket på av låtene. Det var ikke meningen, og jeg er oppriktig lei meg», skriver han. Den ferske MGP-vinneren, som har stått i sentrum for en intens debatt i kjølvannet av fersk anmelderslakt, forklarer videre at musikken er laget for å spilles i den konteksten – for unge mennesker, som fester, som drikker og som har sex.  2017: Russelåtkongen håver inn millioner «Kunne og burde jeg brukt andre ord og vendinger? I ettertid – ja. Mitt fokus lå på festen og fellesskapet, min hjertesak. Det ga meg skylapper, og jeg så ikke alle», skriver han. Mange har stått på TIX sin side de siste dagene i anmelderstormen, men mange har også uttrykt at artisten selv har ett og annet å si unnskyld for. De kontroversielle russelåtene er ikke glemt, selv om TIX nå er er blitt «alllemannseie». Alexandra Backström (32), som jobber med kommunikasjon, mener de tidligere sangtekstene er skadelige for unge menneskers mentale helse. Hun postet dette innlegget på Instagram, som først ble fanget opp av nettstedet 730.no: Popartist Royane (28), som også var med i MGP i år, skrev på Instastory onsdag at hun er imot «normalisering av kvinneundertrykking i låter»: «Alt jeg tenker når jeg hører de tekstene, er at det faktisk er greit å behandle damer sånn», skriver hun direkte rettet mot TIX. Advokat Brynjar Meling (53) og Høyre-politiker Lene Westgaard-Halle (41) er blant dem som har tvitret om sin skepsis mot popsternens musikalske fortid: TIX påpeker at han siden 2015 har gått fra å være en ukjent russeprodusent til å få større påvirkningskraft enn han noensinne kunne tro skulle skje.  «Ja – det kommer nok fortsatt til å komme låter som for noen kan oppleves på kanten, men jeg er herved mitt ansvar som forbilde mer bevisst.» Da VGTV intervjuet TIX om blant annet russelåtene tirsdag, ville han ikke unnskylde seg. – Nei ikke i det hele tatt. Det er sånn jeg har kommet hit jeg er i dag, svarte han: Bærumsmannen har over 230.000 følgere på Instagram. Få minutter etter at innlegget var lagt ut, hadde mange hundre trykket «liker». VG har ikke lykkes i å komme i kontakt med TIX etter at han publiserte innlegget.

Tix om russelåtene:  - Oppriktig lei meg


Skeid får økonomisk hjelp fra uventet hold. Leif Hagen, som tjente seg rik gjennom sitt virke i pornobransjen, etterlater klubben et gedigent millionbeløp. «Porno-Hagen» døde kort tid før jul. I januar ble Skeid kontaktet av bostyreren i Hagens dødsbo og fortalt at Oslo-klubben ville arve flere millioner kroner.  Det skriver Dagsavisen, som erfarer at det skal dreie seg om en arvesum i størrelsesordenen 30 millioner kroner til klubben som holder til i 2. divisjon for menn i norsk fotball. Skeid, som ikke har spilt på toppnivå siden 1999, ble veldig overrasket over milliongaven. – Man blir litt satt ut når man får en sånn beskjed. Det er en veldig uvanlig beskjed å få, og ingen i administrasjonen eller styret i Skeid har vært med på noe sånt før. Det betyr selvsagt veldig mye for en klubb som Skeid, sier daglig leder Daniel Holmeide Strand til Dagsavisen. Klubben «informerer» på sin hjemmeside om arven:  «Leif Aage Hagen var livslang tilhenger av Skeid, og han ønsket at midler skulle tilfalle klubben ved hans bortgang. Beløpets størrelse er ikke klart, og det vil nok ta tid før det er full oversikt over boet. Det kan dreie seg om nærmere 30 million kroner.» Til Avisa Oslo forteller tidligere Skeid-spiller, styremedlem og mye annet, Knut Meiner, «den vanvittige historien» om hvordan klubben første gang knyttet økonomisk kontakt med Leif Hagen. Det skjedde i 1979. Skeid trengte en hovedsponsor, Knut Meiner ble lovet 10 prosent av en eventuell avtale. Daværende journalist Knut Meiner skal ha oppsøkt Hagen og hans forretning «Leif Hagen Import A/S», som drev med det han alt da var kjent for. «Porno-Hagen» var ifølge Knut Meiners fortelling villig til å bla opp en halv million kroner. Meningen var at Skeid som motytelse skulle spille med reklame for Hagen-magasinet «Aktuell Rapport» på kamptrøya. Etter protester fra mange hold, også to av klubbens landslagsspillere, bortfalt det, hevder Knut Meiner.  Ifølge daglig leder Daniel Holmeide Strand vurderer styret i Skeid å sette opp «et slags oljefond» og bruke pengene til drift av klubben i flere generasjoner fremover. På hjemmesiden til Oslo-klubben står det også at «Vi ser og forstår at det kan være delte reaksjoner på at Skeid nå mottar midler som stammer fra Hagens forretningsvirksomhet.» Ifølge informasjonen under overskriften «Skeid kan bekrefte at vi er tilgodesett arv fra Leif Aage Hagen», vil styret i klubben legge frem for årsmøtet hvordan pengene vil bli forvaltet. Leif Hagen anslo i 2019 overfor Aftenposten at han gjennom sitt 78 år lange liv tjente et sted mellom én og to milliarder kroner gjennom pornobransjen. «Vi vil takke deg Leif Aage Hagen for at du tenkte på oss til det siste og for ditt livslange kjærlighetsforhold til Skeid. Vi lover deg å gjøre mye godt, for mange, med disse midlene.», skriver Skeid på sin hjemmeside fredag.  Norges Innsamlingsråd bistår organisasjoner og institusjoner som skaffer midler til sin virksomhet. Rådets generalsekretær Siri Nodland roser Leif Hagen for at han som privatperson «etterlater arv til sin hjertesak» slik at Skeid fotballklubb kan sette opp et fond for å drifte sin organisasjon på en klok måte. - Redningstjeneste, kultur, idrett og organisasjoner hjelper de mest vanskeligstilte i samfunnet. De trenger økonomisk støtte fra både myndighetene og privatpersoner for å utføre sitt viktige arbeide, sier Nodland.


Den britiske mutanten har endret spillereglene. Smittesporingssystemet vakler. De innvandrertette bydelene er i større fare enn noen gang. Nå må vi alle ta ansvar! Jeg sier det fordi det er alvor. Det er mer alvor enn noen gang. Og det er mer alvor for enkelte grupper enn det er for andre.  Etter ett år med pandemi er det få som har uttrykt noe særlig bekymring for helsen til nordmenn med innvandrerbakgrunn. Ingen har tatt til orde for at pakistanske nordmenn må beskytte seg ekstra. Selv om de nyeste FHI-tallene viser at det er pakistanske nordmenn, som er hardest rammet av covid-19.  Andelen som er blitt innlagt på sykehuset de siste månedene er over ti ganger høyere enn landsgjennomsnittet for innlagte. Gruppen er kraftig overrepresentert også blant smittede og døde. Tyrkiske, irakiske og somaliske nordmenn er også mye hardere rammet enn resten av befolkningen. Det er bare en ting som gjelder Dette var situasjonen allerede før den britiske varianten ble dominerende i Oslo. Hva den nye mutanten gjør med de ovennevnte innvandrergruppene, tør jeg ikke tenke på.  Det vi kan tenke på er hva vi, myndighetene, sivilsamfunnet, og hver og en av oss kan gjøre for å beskytte våre nærmeste og hverandre. Jeg vet det ikke er det vi vil høre. At vi må gjøre mer, når vi føler at vi har gjort mye. Og særlig når de som må gjøre mest, også fremover, er de fattige, de underprivilegerte, de trangbodde, de syke, og de som er i de mest utsatte, samfunnskritiske jobbene som ikke kan ha hjemmekontor.  Jeg skulle ønske det var en annen måte. Men det er ikke det. Ikke akkurat nå, når vaksinene er langt unna. Det er bare en ting som gjelder – å holde avstand. I hjem og storfamilier og boligblokker, hvor den korte avstanden mellom mennesker har vært like viktig i livet, som hytta og konserter og dyre utenlandsreiser har vært for den jevne nordmann.   Den store rød knappen Om vi vil det eller ei, er det nå vi skal trykke på den store røde knappen.  Her er hvorfor:  I fjor vår klarte vi raskt og effektivt å få smitten under kontroll. Det går ikke nå. Det skyldes at den muterte versjonen er mye mer hissig. Og at den også rammer barn og unge. De blir både smittet, og sprer smitten videre. Flere unge voksne er blitt alvorlig syke. Slik var det ikke i fjor.  50–70 prosent av totale smittetilfeller i Oslo er av den nye mutasjonen. Den britiske varianten har endret spillereglene. De tiltakene som har vært effektive, er ikke lenger like effektive. Derfor er det flere i styre og stell i Oslo som er i ferd med å miste nattesøvnen. De følger smittetallene minutt for minutt og ser at vi tolv dager inn i de strengeste restriksjonene ikke har klart å snu smittekurven. Det fremstår nærmest umulig å stanse smitten mellom barn og ungdommer. Ved spørsmål om en full nedstenging av alle skoler og barnehager vil hjelpe, er svaret at det mest sannsynlig ikke vil hjelpe like godt. For hvordan holder man barn og ungdommer fra hverandre til enhver tid?  Bristepunktet Alt står og faller på systemet TISK, altså testing, isolering, smittesporing og karantene. Men med de tallene vi nå ser i Oslo og Viken, vakler grunnen under TISK. Øker behandlingstiden hos laboratoriene, kan smittesporingen og karantenesettingen bli forsinket. Da får vi ukontrollert spredning.  Skjer det vil de med innvandrerbakgrunn sannsynligvis betale den høyeste prisen. Rett og slett fordi de bor i områder hvor smitten er størst. Og der smitten er størst, vil også sykdommen og døden ramme hardest.  Barn som smittebærere På Stovner, hvor størst andel av befolkningen har vært smittet siden pandemiens start, har andel smittede tredobbelt seg de to siste ukene. Det er en dramatisk økning. Smitten ligger fire til syv ganger høyere enn landsgjennomsnittet i alle byens innvandrertette områder

Nå skal vi trykke på den store røde knappen


Til tross for at smittetallene tilsier videre gjenåpning, fører deltavarianten av coronaviruset til at regjeringens gjenåpningsplan trolig bremses. Det varsler helseminister Bent Høie. Høie ber folk være innstilt på at lokale tiltak kan bli innført på kort varsel.  Regjeringen har varslet at de vil bruke tre uker fra forrige gjenåpningsdato på å vurdere ytterligere gjenåpning. Denne uken har det gått to uker siden trinn tre ble iverksatt – som innebærer at neste trinn kan ligge rett rundt hjørnet. Men nå kan det altså se ut som den mer smittsomme deltavarianten, som først ble oppdaget i India, en foreløpig stopper for den videre gjenåpningen i Norge. – Det er en uke igjen til det her gått tre uker siden trinn tre, men med den usikkerheten knyttet til deltavarianten, vil min prioritering være å unngå å ta et steg tilbake i sommermåneden juli, fremfor å ta et steg frem, sier helseminister Bent Høie til VG. Vanskeligere å ha oversikt i sommer Trinn fire i gjenåpningen blir vurdert ut fra tre faktorer: vaksinering, smittesituasjonen og belastningen på helsetjenesten. Høie påpeker at helsetjenestene i kommunene er veldig presset i juli: – De skal gjennomføre en voldsom vaksinering som krever helsepersonell. Hvis det oppstår smitteutbrudd, må de drive smittesporing som er vanskeligere nå enn da landet var nedstengt. Folk møter flere og det er vanskeligere å ha oversikt over hvem man har møtt, sier Høie. – Riktig å vurdere utsettelse  Høie får støtte fra helsedirektør Bjørn Guldvog. – Vi tror det er grunn til å vurdere tidspunktet for å innføre trinn fire i gjenåpningen, sier han. Guldvog er tydelig på at det per nå ikke er noen grunn til å reversere lettelsene som allerede er innført. – Men data kommer før datoer. Eventuelle utbrudd kan bli vanskelige å håndtere for kommunene i sommer, sier han og fortsetter: – Det er riktig å vurdere om tidspunktet for å innføre trinn fire kan utsettes noe. Ikke nødvendigvis lenge, men noe, sier Guldvog. – Litt redd for deltavarianten – Vi er litt redd for deltavarianten, som har en utfordring ved seg når vi åpner grensene såpass mye som vi gjør nå, med mange nordmenn som reiser ut og kommer tilbake. Vi skal gjøre en vurdering av dette til uken, sier statsminister Erna Solberg til VG. – Du risikerer at dere må gi dårlige nyheter til det norske folk? – Vi har sagt at det skal gå tre uker mellom hver vurdering, det har gått tre uker i neste uke. Da skal vi vurdere hvordan situasjonen er over helgen. Og så er det sånn at vi har sagt at et tidligst vil skje da. I så måte er det viktig at vi setter smittevernhensyn høyest. Det er flere land som har utsatt videre åpning på grunn av deltaviruset. Og så er vi på vei til at vi skal gjøre flere lettelser over helgen - vi skal legge oss på EUs nivå for terskelverdier for grønne land, sier hun. – Hvor høy vaksinasjonsgrad må vi opp i for at deltavarianten ikke er en like stor bekymring? – For hvert nivå blir det mindre bekymring, men vi har ikke et fast nivå. Det går rasende fort for øyeblikket, om noen uker vil vi ha kommet så langt at det er litt lettere, sier Solberg. Må ta høyde for usikkerhet Til tross for nasjonale tiltak og strenge innreiseregler, vurderer FHI at deltavarianten vil bli dominerende i Norge i juli. – Når deltavarianten blir dominerende, vet vi ennå ikke nok om hvordan det vil slå ut i Norge. Vaksineringen kommer med positive og negative nyheter, og det er fortsatt usikkerhet fremover som vi må ta høyde for, sier Høie. I Vestfold og Telemark er deltavarianten allerede dominerende, særlig på grunn av utbruddet i Færder. – Kan det bli aktuelt med reiserestriksjoner innenlands i sommer? – Vi har ment at reiserestriksjonen innenlands er lite egnet, og har i liten grad innført det i løpet av pandemien


BODØ/OSLO (VG) (Bodø/Glimt – Rosenborg 2–2) Rosenborg reddet ett poeng mot spillets gang på Aspmyra. Rosenborg-trener Åge Hareide var meget fornøyd med ett poeng, men gikk hardt ut mot hjemmepublikumet etter kampen. Det er i et intervju med Avisa Nordland at Hareide langet ut. Han ble spurt om han var enig med publikum som ropte at det var et «ran» at RBK fikk med seg ett poeng. – Skal jeg si deg en ting, de roper så mye stygt fra tribunen at ran er det fineste de kunne sagt. Det var et ufyselig publikum her, det er så få her, så vi hører alt de sier. Det kler ikke bodøværinger å være på den måten, sier han til lokalavisen.  600 tilskuere var på kampen mellom de to topplagene. Hareide understreker at klubben alltid er hyggelig, men at han ikke var fornøyd med å høre det som kom fra tribunen.  Rosenborg-treneren ønsket ikke å si akkurat hva som ble sagt.  – Jeg blir lei av å høre på det. Klubben må ta tak i det og få de til å slutte å skrike. De kan gjerne skrike på oss, men de kan heller heie på sitt eget lag. Jeg bryr meg ikke om det, men jeg blir opprørt. På flyplassen etter kampen er Hareide ordknapp om hendelsene.  – Jeg har sagt mitt, sier han til VG. Styreleder i Bodø/Glimts supporterklubb, J-feltet, Janne Ruden, sier til VG at hun ikke fikk med seg noe hets fra supporterfeltet i kampen.  – Jeg synes vi var veldig flinke og skapte ekstremt bra trøkk til å være så få. Jeg skjønner ikke hva han mener om hets. Det eneste annet enn Glimt-sanger var buing på dommeren fordi man var uenig med noen dommeravgjørelser. Det var ingenting mot Hareide eller Rosenborg-spillere, sier Ruden.  – Vi sto på motsatt side av der Hareide og de andre sto. Hva som eventuelt ble sagt ved siden av der de står, det vet jeg ikke, sier hun videre, og kaller Hareides kritikk av Glimt-fansen for et «ufortjent slag i trynet».


MOLDE (VG) (Molde-Brann 4–0) Molde fulgte opp tittelkonkurrentenes poengtap med å slakte Brann på hjemmebane – nå er bergensklubben tabelljumbo med null poeng etter tre kamper. Selv om Brann leverte noen brukbare åpningsminutter, som blant annet resulterte i en heading i tverrliggeren fra Vegard Forren, var rødtrøyene aldri i nærheten av å få med seg noe fra Aker stadion der Molde vant 4–0.  VG Live: Fyldig referat her! – Det er vondt. Det er vondt å tape fotballkamper, og det er virkelig vondt når vi går inn i en rekke som nå. Det skal være en gledens dag, men det ble det ikke, sier Kristoffer Barmen til Eurosport Norge etter kampen.  – Jeg vet ikke hva jeg skal si. Jeg synes vi holder på slik hver gang. Det er litt fælt å si det, men jeg synes vi gjør noen ting bra i dag. Men når vi gjør feil, så straffer de oss enormt hardt. Vi taper for et bedre fotballag, sier Brann-trener Kåre Ingebrigtsen til samme kanal.  Rett før halvtimen stupheadet Kristoffer Haugen ballen i mål, men hoveddommer Tore Hansen godkjente ikke scoringen – til stor frustrasjon for Molde-spillerne.  – Når vi vinner, så er det ikke så mye å krangle på, sier Molde-trener Erling Moe til VG om situasjonen. Men det tok ikke lang tid før frustrasjon ble snudd til jubel.  I løpet av tolv minutter skled først Ohi Omoijuanfo inn 1–0 etter et innlegg fra Ola Brynhildsen, deretter styrte Aursnes inn 2–0 etter en corner fra Eikrem og like etter det skled Omoijuanfo nok en gang inn en scoring etter forarbeid fra Brynhildsen.  Dermed gikk lagene til pause på stillingen 3–0. Over i andre omgang fortsatte Omoijuanfo der han slapp. Eikrem, som var i startelleveren for første gang denne sesongen, frispilte daværende tomålsscorer Omoijuanfo i bakrom. Spissen gjorde ingen feil alene med Opdal og fullførte hat tricket sitt.  Flere scoringer ble det ikke på Aker stadion. – Det er kanskje ikke en 4–0-kamp, men vi er fornøyde med å score fire mål og vinne med slike sifre. Jeg synes vi har mer å gå på og det er jo bare positivt etter en sånn seier, sier Molde-kaptein Eikrem til VG etter kampslutt. I de to neste kampene skal Brann møte Rosenborg og Bodø/Glimt.  – Det er to tøffe kamper som venter, men i denne ligaen kan alle slå alle, sier Brann-kaptein Petter Strand til VG om det kommende kampprogrammet. – Er det en liten krise i Brann nå? – Det er ikke noe krise når man bare har spilt tre kamper. Det er for tidlig å kalle det for en krise.  For Molde venter en uke med hvile og terping på treningsfeltet før de skal tilbake i aksjon mot Rosenborg på Lerkendal 24. mai.

Brann til bunns:  - Jeg vet ikke hva jeg skal si


Manchester United stiller med et svært B-preget mannskap mot Leicester. Det kan få store konsekvenser for Liverpool. – Det var egentlig som ventet. Jeg forstår at Manchester United har et tøft program, men det er jo Liverpool får lide som følge av det, sier formann i Liverpools norske supporterklubb, Pål Christian Møller. Tirsdagens kamp er ekstremt viktig for Liverpool, som i skrivende stund er seks poeng bak Leicester på fjerdeplassen.  Liverpool har riktignok en kamp til gode, og er med det den fremste utfordreren i kampen om topp fire, men trenger hjelp for å klare det som etter hvert har blitt sesongens store mål. De fire første lagene i Premier League får muligheten til å spille Champions League neste sesong. Møller tror at Ole Gunnar Solskjær ikke har noen kvaler med å gjøre livet surt for laget fra Merseyside. – I kampen om tredje- og fjerdeplassen så er det Liverpool som får den store ulempen. Det tror jeg er ganske bevisst fra Solskjærs side. Hvis det gjør at Liverpool ikke får Champions League, så tror jeg han scorer noen ekstrapoeng hos fansen. Han unner ikke Liverpool noe ekstra, sier han. – Jeg forstår ikke Liverpools irritasjon på United. Om noe så må den rettes mot Premier League, svarer ansvarlig redaktør i United.no, Dag Langerød, som legger til at «det måtte gjøres». Møller tror at Solskjær ville stilt sterkere dersom de møtte Liverpool tirsdag – og heller stilt med svakere lag mot Leicester torsdag. Det er ikke Langerød enig i. – Det kan fort skje at United ikke slår Leicester og da blir Manchester City seriemestere. Jeg forstår at Liverpool er gretne, og jeg er også litt gretten, sier United.no-redaktøren. Ole Gunnar Solskjær selv mener at han ikke hadde noe valg. Manchester United spilte mot Roma på torsdag. Deretter møtte de Aston Villa søndag, og allerede på torsdag skal de møte Liverpool. – Det var den eneste måten å gjøre det på. Det er det sterkeste vi kan stille, sier Solskjær ifølge BBC om laguttaket. Kampen mellom Manchester United og Liverpool skulle egentlig vært spilt forrige søndag, men ble utsatt fordi hjemmelagets supportere protesterte mot klubbens amerikanske eiere. – Det var jo United-supportere som sørget for at den første kampen ikke gikk som den skulle opprinnelig, selv om jeg har full forståelse for protestene, så var det jo dette som førte til utsettelsen, sier Pål Christian Møller. Formannen i Liverpools norske supporterklubb mener at Premier League også har en stor del av ansvaret for at de har flyttet United-kampen så tett på to andre ligakamper. – Det er klart at det er de som har gitt Solskjær en lissepasning. De har lagt opp et ekstremt program for Manchester United. Jeg har full forståelse for at de ikke kan stille sammen laget i alle kampene. Det er selvsagt en belastning for spillerne med så mange kamper på så få dager, sier Møller. Manchester United har på sin side et godt grep om andreplassen. De trenger kun fire poeng på de fire siste kampene for å være garantert å bli nummer to. For en gangs skyld holder også Liverpool-supporterne med erkerivalen Manchester United. – Det er jo et valg de har tatt ved å sette inn reservelaget mot Leicester og sannsynligvis førstelaget mot Liverpool. Det er mer prestisje i kampen mot Liverpool. Jeg tror ikke de taper med vilje, men skal de velge en kamp de må tape, er det lettere å tape for Leicester, sier Møller. – Liverpool har hatt 34 kamper til å ta kontroll over sesongen sin. Da er det litt søtt hvis de klarer å være gretne på United her. Klopp uttalte selv at de må fortjene det. Hvis de ikke kommer til Champions League, bør de først og fremst se seg selv i speilet, mener Langerød.


En kokainhandel som gikk galt endte med at en politimann ble knivstukket og drept. To amerikanere ble onsdag dømt til livstid for drapet i en domstol i Roma.  Ifølge New York Times ble det hørt flere gisp i rettssalen da dommen mot Finnegan Lee Elder (21) og Gabriel Natale-Hjorth (20) falt i en domstol i Roma sent onsdag kveld. De to var henholdsvis 19 og 18 år gamle da drapet på den 35 år gamle politimannen Mario Cerciello Rega ble begått.  De to kameratene og tidligere studievennene fra California var på sommerferie i Europa i 2019. Den ene reiste gjennom kontinentet, mens den andre besøkte besteforeldrene sine i Italia. De møttes i Roma, der de endte med å bli tiltalt for drap, forsøk på utpressing, motstand mot offentlig tjenestemann og bæring av kniv, skriver NTB.  Rettssaken har vart i 14 måneder, siden februar 2020, og de to amerikanerne ble onsdag kjent skyldige av en jury og idømt lovens strengeste straff. De kan tidligst løslates på prøve om 21 år.  Bakgrunn: To turister siktet for knivdrap på politimann i Italia Politimannens enke Rosa Maria Esilio var gråtkvalt da dommen ble lest opp, skriver AP. Hun måtte begrave sin ektemann i samme kirke der de hadde giftet seg bare seks uker tidligere, skriver NBC. – Hans integritet ble forsvart. Han var alles sønn, alles politimann. Han var en fantastisk ektemann, en tjener av staten som fikk respekt og ære, sier hun utenfor rettslokalet.  Renato Borzone, som er forsvarer for dømte Finnegan Lee Elder, kaller ifølge AP dommen for en «skam for Italia». Til CNN sier han at han vil anke dommen. Natale-Hjorths forsvarer sier at han ikke har ord.  – Finnegan, jeg elsker deg, ropte faren til Lee Elder da sønnen og kameraten ble ført bort etter at dommen falt. Bakgrunnen for hendelsen var ifølge dommen et mislykket forsøk på å kjøpe kokain i nabolaget Trastevere i Roma.  Etter at handelen gikk galt, skal de to amerikanerne ha stjålet mellommannens ryggsekk, og krevd penger for å levere den tilbake. Politiet ble blandet inn, og to betjenter – deriblant drepte Mario Cerciello Rega – dukket opp til et avtalt møte med de to amerikanerne.  De fire personene møttes på et gatehjørne tidlig om morgenen den 26. juli 2019, og det oppsto raskt slåssing.  Basketaket endte med at Cerciello Rega ble knivstukket 11 ganger. Han døde av skadene.  Timer senere ble de to unge amerikanerne pågrepet på hotellrommet sitt. Der fant politiet en kniv gjemt inne i et takpanel.  Finnegan Lee Elder, som da var 19 år gammel, har innrømmet å ha knivstukket politimannen. Kameraten Gabriel Natale-Hjorth skal ha slåss med den andre politimannen på stedet, Andrea Varriale.  De to amerikanerne har argumentert med at de handlet i selvforsvar. Forsvarerne deres har sagt at de ikke forsto hvem de to politifolkene, som var sivilkledd, var.  Politimannen Varriale, som har vitnet i den 14 måneder lange rettssaken, har på sin side forklart at han og partneren identifiserte seg selv som politimenn.

Amerikanske studenter:  Livstid for drap på politimann


Lørdag ble det klart hvem som får spille for håndballandslagene i OL i Tokyo. Der var ikke Emilie Hegh Arntzen (27) med. I OL er det bare tillatt med 14 spillere i hver kamptropp – mot 16 i EM og VM. Det gjorde håndballsjefenes luksusproblem enda strammere. Lørdag formiddag ble det offentliggjort en 15-mannstropp, samt navnet på tre reserver som skal trene og være «stand-by» i Japan, men utenfor OL-leiren i Tokyo. Emilie Hegh Arntzen var med å vinne Champions League med Vipers i mai, men kom ikke med i Hergeirssons 15-mannstropp. I stedet har Kristine Breistøl fått plass, og vil dermed få sin OL-debut. – Hun er en utpreget distanseskytter, og har et skudd som ingen andre har i troppen vår. Hun utfyller de andre bakspillerne våre, sier Hergeirsson til VG om Breistøl på pressekonferansen etter uttaket. – Hvor nærme var Hegh Arntsen en plass i 15-mannstroppen? – Tett som bare det. Det sier litt om konkurransen på bakspillerplassen. – De som ikke kommer med er selvfølgelig skuffa. Det gjelder alle. Jeg har avtalt en prat med de senere. – Det er litt tøft akkurat nå og selvfølgelig veldig kjedelig. Jeg er så klart skuffet, og hadde veldig lyst å være med. Det er mange gode spillere og sånn ble det denne gangen, sier Arntzen til Dagbladet. Hegh Arntzen har ikke besvart VGs forespørsler lørdag formiddag. Silje Solberg, Marta Tomac og Marit Røsberg Jacobsen er i likhet med Breistøl tatt ut til sitt første OL. Strekspilleren Vilde Ingeborg Johansen får sin mesterskapsdebut. – Hvordan var vurderingen på å ta med en ekstra linjespiller i Johansen, kontra kantspilleren Malin Aune? – Den var ganske klar. Vi vil være sikre på at vi har linjespillere som backup. Vi har allerede mistet to siden mai, så vi ville ikke ta sjansen, sier Hergeirsson. – Vilde Ingeborg er en meget sterk linje- og forsvarsspiller, som ikke har fått så mange sjanser siden det er knalltøff konkurranse på linja.  Som VG meldte fredag ble Magnus Fredriksen overraskelsen i Christian Berges tropp. Herrene samles på Jessheim 9. juli og reiser til japanske Fukuoka tre dager senere. Her blir det én oppkjøringskamp mot Sverige (20. juli) før OL-åpningen spilles mot Brasil 24. juli. Kvinnene lader for tiden opp i franske Capbreton. I løpet av samlingen skal de spille to kamper mot Frankrike, førstkommende søndag og tirsdag. Rettelse: I en tidligere versjon av saken sto det at Malin Aune får sin mesterskapsdebut. Det stemmer ikke. Det er Vilde Ingeborg Johansen som får sin mesterskapsdebut. Dette ble rettet 3. juli 2021 klokken 11.29.


Aldri før har tidligere visepresident Mike Pence vært så tydelig uenig med gamlesjefen Donald Trump. USAs tidligere visepresident, Mike Pence, går fredag ut mot sin tidligere sjef Donald Trump. Trump har flere ganger sagt at Mike Pence hadde makt til å omgjøre valgresultatet etter presidentvalget i 2020 – en påstand han gjentok senest denne uken. – President Trump tar feil. Jeg hadde ingen rett til å omgjøre valget, sier Pence i en tale. – Helt ærlig er det nesten ingenting som er mer uamerikansk enn tanken om at en enkeltperson kan velge den amerikanske presidenten. Trump og resten av Det republikanske partiet har den siste tiden arbeidet for å snu narrativet rundt den dødelige kongresstormingen, hvor fem personer mistet livet. Trump har den siste tiden spilt opp sine egne støttespillere, og blant annet flørtet med tanken om å benåde pågrepne etter stormingen av kongressen, og gitt sin støtte til demonstrasjoner i byer hvor Trump er under etterforskning. Republikanerne fordømte fredag de to eneste republikanske kongressmedlemmene som gransker Donald Trumps rolle i stormingen av kongressen i januar i fjor: Liz Cheney og Adam Kinzinger. Republikanerne mener nå at de er illojale mot den tidligere presidenten. Fordi de deltar i granskingen, er de nå blitt skarpt fordømt for å delta i «forfølgelse av vanlige borgere som er engasjert i legitim politisk diskurs», ifølge New York Times.  Det var da Mike Pence skulle sertifisere valgresultatet i kongressen 6. januar i fjor, at folkemengdene stormet Kongressbygningen. Etter at Trump hadde oppildnet sine tilhengere, stormet tusenvis av dem barrikadene rundt Kongress-bygningen i Washington DC. Flere ropte i takt: «Heng Mike Pence! Heng Mike Pence!» Andre hadde med seg en symbolsk galge til plassen foran Kongressen. Mike Pence måtte selv flykte fra opprørerne, slik du kan se i videoen over. Dagen før sertifiseringen – og det som skulle vise seg å bli en av de mest dramatiske dagene i nyere amerikansk historie – var Trump klar i sin tale til Mike Pence. Han ba om en hjelpende hånd: – Jeg håper Mike Pence innfrir for oss, det må jeg si. Om han ikke gjør det, vil jeg ikke like ham like godt som jeg gjør nå, sa Trump fra et podium i Dalton i Georgia. Der skulle han mobilisere velgere et avgjørende senatsvalg. Som visepresident var det Mike Pence som skulle passe på at dette går riktig for seg, og som til slutt altså utropte Joe Biden som endelig valgvinner. Trump var tydelig med Pence, som har vært en lojal og stilletiende støttespiller av Trump gjennom fire år. Ifølge The New York Times, sa Trump: – Du kan enten gå inn i historien som en patriot, eller du kan gå inn i historien som en «pussy». Det sa han i en telefonsamtale i forkant av den dødelige kongress-stormingen. Donald Trump ringte Pence før møtet hvor han oppildnet sine tilhengere. Det skjedde etter at presidenten i flere uker for åpen scene hadde presset Pence for å få han til å motsette seg valgresultatet.


ZHANGJIAKOU/OSLO (VG) Johannes Høsflot Klæbo (25) var ikke i nærheten av å henge med erkerival Aleksandr Bolsjunov (25) under søndagens 30 kilometer.  Klæbo gikk rett forbi den skrivende pressen i etterkant av rennet, før han snudde seg kort og sa:  – Æ e berre ræva. Etter rundt fem kilometer startet hardkjøret på herrenes 30 kilometer fellesstart med skibytte. Iivo Niskanen fikk en luke ned til resten av feltet, og da våknet Aleksandr Bolsjunov.  Russeren tok seg opp til Niskanen, mens de norske utøverne ikke klarte å henge med. Johannes Høsflot Klæbo var sjanseløs på å følge med Bolsjunov, og ved skibyttet etter 15 kilometer var han over halvannet minutt bak erkerivalen.  Mot slutten tok Klæbo det rolig og endte på 40. plass, over ni minutter bak Bolsjunov.  – Jeg tror han skjønte at det ikke var hans dag. Han valgte å fullføre, men han nok er klar over at sprinten er det viktigste for ham, sier Bolsjunov om Klæbo på pressekonferansen etter rennet. Klæbo var også klar på at det var «ræva» da han passerte VGTVs kamera: Hans Christer Holund ble best av de norske på en fjerdeplass, to og et halvt minutt bak Bolsjunov. Pål Golberg spurtet inn til en femteplass like bak.  – Det var et veldig tøft løp. Det er tøft å se at noen er så mye bedre. Det er bare til å ta av seg hatten for de på pallen og så får vi håpe at vi kan heve oss, sier Golberg til VG. – Det ble gått for tøft på klassisken. Jeg var pinnestiv og hadde ikke noe å gå med ut på skøytingen, sier Holund til VG.  Bolsjunov var fullstendig overlegen i siste halvdel av rennet, og etter tre sølv og én bronsemedalje i 2018, gikk han inn til sitt første OL-gull i suveren stil, 1.11 foran landsmannen Denis Spitsov og 2 minutter foran Niskanen.  – Se på Bolsjunov, da. Han er i et helt eget univers i dag, sa VGTVs ekspert Sondre Sundby underveis i rennet. – Det Bolsjunov gjør her er helt sinnssykt, sa han videre.  Russeren falt etter rundt tre kilometer, men kom seg raskt opp igjen.  – Alt var ideelt i dag. Fallet var kanskje nødvendig for at det skulle skje. Etter fallet roet jeg meg og gikk mitt eget løp. Jeg er glad for alt gikk i boks i rette øyeblikk, sier Bolsjunov til Pjervyj Kanal.  – Jeg er litt slått i bakken av resultatet. Det var et scenario jeg hadde ikke sett for meg, at det skulle bli så mye vann mellom båtene, sier Martin Johnsrud Sundby i Discovery-studioet etter målgang.  – Han er bare maskin, sier den britiske løperen Andrew Musgrave til VG.  – Det er et av de sykeste rennene jeg har gått. Det gikk så fort på klassisken, sier Musgrave, og legger til at han egentlig følte seg ganske bra. Musgrave ble til slutt nummer 17. Det er første gang noen har vunnet en 30 kilometer fellesstart med skibytte i VM eller OL – arrangert for første gang i VM i 2003 (da 20 kilometer) – med mer enn ti sekunder.  Seiersmarginen er den største i et individuelt renn på herresiden i VM og OL siden Johann Mühlegg vant 50-kilometeren i Lahti i VM i 2001 med snaut to minutter.  – Game over, dette er en fiasko, konstaterte Discovery Sveriges ekspert, Peter Larsson, underveis i rennet, ifølge Expressen om de norske prestasjonene. – Det er merkelig, det norske laget er rystet, sa kanalens kommentator, Petter Barrling. Hans Christer Holund var den som var nærmest å følge Niskanen da tempoet økte etter fem kilometer. Da det var i ferd med å bli en luke, valgte Holund å ta drikke på toppen av en bakke og mistet for fullt kontakten med Niskanen.  Han klarte heller ikke å følge da Bolsjunov kom forbi i jakten på Niskanen. Ved skibyttet var Holund og Pål Golberg snaut 40 sekunder bak tetduoen, og dermed i underkant av ti sekunder bak russiske Denis Spitsov på tredjeplass. – Slike avstander har vi ikke sett før på en 30 kilometer før. I en fellesstart i herrefeltet hvor det er så jevnt ..


ZHANGJIAKOU (VG) Emil Iversen (30) kom ikke med på 15-kilometer-laget i OL. Nå avslører pappa Ole Morten at sønnen er knust over nok en vraking. På vei gjennom intervjusonen, etter at Therese Johaug har tatt gull, blir Iversen senior spurt om hvordan sønnen Emil har det. – Forferdelig! Det blir masse følelser når Ole Morten Iversen snakker om sønnen som fikk 15-kilometerdrømmen knust, da han fikk beskjed om vrakingen onsdag kveld i Kina. Han har trengt tid for seg selv. – Emil er langt nede. Han må få seg litt tid til å komme seg på beina og gå fort på ski igjen. Akkurat nå føler han at det er helsvart, sier Iversen. Han blir blank i øynene når han snakker om skuffelsen til sønnen. Pappa Iversen understreker at han er kvinnetrener og ikke har noe med uttaket på herresiden å gjøre. Der er det Eirik Myhr Nossum som har ansvaret. – Men jeg har tid til å være far innimellom, sier Iversen. Emil Iversen, som ble verdensmester på femmila for et år siden, har nå blitt vraket til tremil med skibytte, sprint og 15 kilometer.  De gjenstående mulighetene i OL er lagsprint, stafett og femmil. På spørsmål fra media om Emil Iversen var lovet å gå 15-kilometeren, svarer faren: – Jeg legger meg ikke opp i hva som er sagt eller gjort der. Alt det der må dere ta med Eirik. Ole Morten Iversen forteller at han hentet mat til Emil i matsalen torsdag morgen. – Jeg føler med ham. Det er ikke lett å være til trøst. Han er langt nede og jeg føler med ham, sier pappa Iversen til VG. Faren forteller om at han har vært til trøst tidligere - da Emil Iversen falt fra VM-gullet på teamsprinten i Lahti i 2017. – Er du lei deg på Emils vegne? – Selvsagt er jeg det. Uttaket på herresiden holder jeg meg langt unna, men som far føler jeg med Emil. Johannes Høsflot Klæbo, Hans Christer Holund, Pål Golberg og Erik Valnes går 15 kilometer for Norge fredag. – Uttak er fryktelig vanskelig. Emil har hatt en opp og ned-sesong, han detter dessverre gjennom på dette uttaket. Det er fire som er bedre enn han nå, forklarte herretrener Eirik Myhr Nossum uttaket tidligere torsdag. Iversen tok også stafettgull i Oberstdorf i fjor. I VM i Seefeld i 2019 tok han gull på lagsprinten med Klæbo og stafettgull.


Det skal være et kjærestepar som er savnet etter brannen på Askøy. Mannen, som er siktet, varetektsfengsles i to uker.  Fredag brant det i en tomannsbolig i Askøy kommune. Det er funnet levninger av to personer inne i boligen.  Samtidig er en kvinne i 40-årene og en mann i 30-årene savnet i forbindelse med brannen. Kvinnen har bosted på adressen der det brant.  Politiet tror det er disse to som er funnet døde inne i boligen.  En mann i 40-årene er siktet i saken. Ifølge Bergens Tidende og Bergensavisen er den siktede mannen en tidligere kjæreste av kvinnen som er savnet.  Kvinnen skal ha avsluttet forholdet i fjor høst. Etter det skal hun ha innledet et forhold til en ny mann. Denne mannen skal være den andre savnede i saken, skriver Bergens Tidende.  Kort tid før brannen skal paret ha bekreftet forholdet deres på Facebook.  Politiet ønsket ikke lørdag å si noe om en relasjon mellom siktede og de savnede.  – Alvorlig og trist sak  Bistandsadvokat Cecilie Wallevik har søndag vært i kontakt med familien til de savnede.  – Dette er en veldig alvorlig og veldig trist sak. Familien har det tungt og trenger ro, sier Wallevik til VG.  Mange som kjenner hverandre Brannen har preget Askøy kommune. Ordfører Siv Høgtun sier kommunen plutselig blir veldig liten når noe så alvorlig som dette skjer.  – Det er så mange som kjenner hverandre. Dette er en tragisk situasjon, sier Høgtun til VG.  Kommunen sørger nå for at pårørende og berørte blir tatt hånd om. Kriseteamet tar imot alle som ønsker det.  – Hvis det er noen som vi ikke har fanget opp og som har behov for hjelp, så må de kontakte legevakten så blir de henvist til fagfolkene i kriseteamet, sier Høgtun.  Fengsles i to uker  Politiet ba om fire uker varetektsfengsling for den siktede mannen etter brannen i Askøy fredag. Retten har nå konkludert med at mannen fengsles i to uker med brev- og besøksforbud. Han må også vær i isolasjon. Det er så langt gjennomført to avhør av mannen. Den siktede mannen erkjenner ikke straffskyld, opplyser forsvarer Eirik Nåmdal til VG lørdag.

Bekreftet forhold timer før:  Savnede er kjærestepar


(Manchester United - Chelsea 1–1) Chelsea spilte til tider rundt med Manchester United, men effektiviteten var svak. Cristiano Ronaldo (37) var derimot sylskarp nok en gang.  Manchester United-forsvaret hadde mange sprekker, særlig før hvilen. Kai Havertz, N'Golo Kante og Timo Werner kunne, og kanskje burde, ha scoret. Men lagene gikk i garderoben på 0–0, takket være vertenes dyktige målmann David de Gea og dårlige avslutninger. Chelsea-manager Thomas Tuchel var rasende nede på sidelinjen, hvor han fektet i luften og skrek, etter en av de misbrukte sjansene. – Vi dominerte i alle viktige områder av kampen. Det var en veldig god kamp, men vi var ikke kliniske nok, sier Tuchel i et intervju vist på TV 2. Statistikken viser at Chelsea hadde 21 skudd mot Uniteds 6. De tidligere Manchester United-spillerne Gary Neville og Roy Keane, som nå er Sky Sports-eksperter, sukket over det de så. Spesielt over hvor tannløse United fremsto defensivt. – Det reflekterer bare hvor denne gruppen er. Både fysisk og mentalt er de skutt i filler, sa Keane om førsteomgangen.  – De setter et dårlig eksempel for arbeidsmoral og det å gjøre et forsøk, alt som foreldre og lærere forsøker å fortelle barnene deres hver dag. Og de blir betalt en formue. Flaut, sa Neville.  Et kvarter ut i andreomgang kom 1–0 for Chelsea etter en vakker volley av Marcos Alonso.  – Manchester United er i fullstendig oppløsning, sa Øyvind Alsaker, TV 2s kommentator.  Men rødtrøyene svarte i neste angrep da det så som mørkest ut, og selvsagt var det Cristiano Ronaldo. Med to effektive, strålende berøringer tok han vare på en lobb fra Nemanja Matic bak forsvaret. – Pasningen til Matic var like herlig som skuddet til Ronaldo, sa Neville. Det var Ronaldos eneste sjanse i kampen. Han har scoret Uniteds fem siste mål nå, og åtte av de siste ni.  – Brilliant assist og glimrende satt av Ronaldo, sa Robert Green, tidligere England-keeper, på BBC Radio. – Se for deg at Ronaldo ikke var der? Han er fortsatt Uniteds beste spiller, en matchvinner. Målet hans i dag var ren klasse, sier Michael Owen, tidligere Manchester United-spiller.  Ronaldo er den som har scoret flest mål mot lagene som er i toppen av tabellen:  Innspurten av kampen var preget av mange bytter, tempoet i kampen falt og spillet var langt jevnere. Den store sjansen til å avgjøre kampen, dukket ikke opp for noen av lagene. – I kveld så vi mye bedre ut enn de siste ukene. Vi viste at vi ikke gir opp, og viste god moral, så det var en god reaksjon fra vår side, sier Nemanja Matic til Sky Sports.  – Det eneste positive fra Uniteds side er at de svarte. Tuchel vil være veldig sint i garderoben, Chelsea må være mer giftige, sier Glenn Hoddle, som spilte 53 landskamper for Tottenham. Chelsea ligger på 3. plass, mens Manchester United er nede på 6. plass og Champions League-håpet er syltynt. PS! I forbindelse med kampen gjorde Manchester United-fansen protester mot Glazer-familien, som eier klubben.  Til sommeren tar Erik ten Hag over på Old Trafford:


Kolstad har en drøm om å hente Sander Sagosen hjem. Nyheten om storsatsingen i Trondheim skaper ikke umiddelbar applaus hos resten av toppklubbene i Norge. Klubbene har meldt saken inn for håndballforbundet. TV 2 meldte sist fredag at Kolstad har ambisjoner om å hente hjem Sander Sagosen, Magnus Abelvik Rød og Magnus Gullerud fra tysk Bundesliga. Landslagssjef Christian Berge ble også knyttet opp mot det trønderske prosjektet. Det ulmer i toppklubbene etter at det den siste tiden har vært en rykteflom rundt den planlagte Kolstad-satsingen, men ingen vil si hvorfor det reageres. – Ingen kommentar, svarer daglig leder i Elverum, Mads Fredriksen. Norges Champions League-klubb de siste syv sesongene møter Sagosen og Kiel i Tyskland onsdag. – Ingen kommentar, er svaret VG får fra Bjørn-Gunnar Bruun Hansen, daglig leder i ØIF Arendal. – Det kan jeg ikke kommentere, sier Jørn Magne Johannessen, styreleder i Runar, som ligger hakk i hæl på Elverum og ØIF Arendal i eliteserien. – Vi opplever stort trykk fra enkelte klubber. Så vi har holdt saken litt unna. Vi ønsker å få løst dette på en fornuftig måte, sier Hein Barthold, daglig leder i klubbenes organisasjon, Norsk Topphåndball. – Styrelederen i Norsk Topphåndball har hatt et møte med ledelsen i Norges Håndballforbund, hvor vi har avlevert den informasjonen vi sitter på. Saken ligger nå hos håndballforbundet. De har nå fått muligheten til å rydde opp, opplyser Barthold. – Kan dere si noe mer om hva dette dreier seg om? – Nei. – Har dere satt noen tidsfrist på å få svar? – Vi har sagt at dette må skje raskt, men vi har ikke satt noe klokkeslett, nei. Håndballpresident Kåre Geir Lio opplyser at han i tillegg er blitt kontaktet av flere klubber i saken. – Vi har bedt administrasjonen om å lage en utredning rundt saken og konsekvensene av den. Så skal vi se på dette i styremøtet fredag i neste uke, sier Lio til VG. – Kan du si hva som er problemet med at Kolstad ønsker å hente hjem Sagosen, Gullerud, Abelvik Rød og at landslagssjef Berge skal være ønsket i klubben? – Nå er du inne på ting som jeg vet for lite om. Dette er en del av det vi skal få informasjon om. Så skal vi håndtere dette på et ryddig og ordentlig vis. Christian Berge – opprinnelig fra Trondheim – har kontrakt som norsk landslagssjef frem til 2025. – I dagens situasjon er det slik. Uavhengig av hvem som bekler jobben er landslagssjef en heltidsstilling i norsk håndball, fremholder Kåre Geir Lio. Kolstad står notert med tre strake tap i Rema 1000-ligaen, men har et uttalt mål om bli Norges beste klubb på herresiden innen 2024. – Vi har hatt en drøm å få hjem Sander siden han dro fra Kolstad for åtte år siden, sier Kolstads daglige leder, Jostein Sivertsen til VG. – Vi får se hva som skjer. Vi kan ikke kommentere alle rykter, legger han til. – Der jeg er i karrieren og der jeg er som håndballspiller nå så er ikke, satt på spissen, den norske ligaen nok for meg. Jeg skal vinne Champions League hvert år og da må jeg være i en klubb som har de samme ambisjonene. Hvis du får det på plass, et lag som er konkurransedyktig i Champions League, så for all del, sier Sander Sagosen til TV 2. – Det ligger en formidabel jobb foran oss om vi skal få hjem Sander, sier Sivertsen. Med 13 år i jobben er han den lengst sittende daglige lederen på herresiden. Magnus Gullerud har kontrakt i Magdeburg til kommende vår mens både Sander Sagosen (Kiel) og Magnus Abelvik Rød (Flensburg) har avtaler som varer til 2023. En islandsk landslagsspiller skal også være Kolstad-aktuell. – Det stemmer at første korsvei med Sagosen er 2023. Det er ikke tradisjoner for å kjøpe ut spillere av kontrakten i håndball, sier Sivertsen. Kolstad har levert overskudd i ni år på rad. Men budsjettet på 18 millioner kroner holder neppe for å hente hjem noen av de største navnene i håndballverden


– Vi er helt på bristepunktet for om vi kan greie å holde forsvarlig drift om dette øker. Det er allerede også et enormt arbeidspress for de ansatte. Det sier Ole Kristian Fossum. Han er seksjonsoverlege og enhetsleder på intensiven på Akershus universitetssykehus og er helt fortvilet.  Det er helt fullt på intensiven, men også på postene som sykehuset bruker for å avlaste – medisinsk overvåkning og postoperativ. De ansatte er utslitte, forteller han.  – Vi trenger virkelig at nasjonale myndigheter kommer på banen, for dette bekjempes ikke bra nok lokalt. Jeg aner ikke hvorfor de har ventet så lenge, sier han til VG. Ahus har svart ved å øke antall intensivplasser fra ti til tolv på sykehuset Nordbyhagen, men også med en ekstra intensivplass på sykehuset i Kongsvinger. Fortsetter dette å øke, må sykehuset ta i bruk operasjonsstuene på Dagkirurgisk senter til intensiv og overvåkning. – Vi har sett dette ganske lenge, men nå er vi veldig hardt presset. Det gjelder alle intensiv- og overvåkingsavdelingene hos oss, sier Fossum. Det har denne uken blitt satt rekord i antall smittetilfeller så langt i pandemien. Fredag klokken 11.00 har regjeringen kalt inn til pressekonferanse om coronasituasjonen. Helseminister Ingvild Kjerkol og justisminister Emilie Enger Mehl skal delta, i tillegg til assisterende helsedirektør Espen Nakstad og FHI-direktør Camilla Stoltenberg. Skriker – Det vi ser er at vi har et fullt gjenåpnet samfunn, så det er mye smitte – også blant de ansatte i sykehuset. Ahus har mye covid-pasienter, men også mye annet som krever intensivbehandling, sier seksjonsoverlegen. Nivået på covid-pasienter som trenger intensivbehandling har siden våren ligget godt over 2020-nivået. – Vi ser også flere pasienter som kommer inn for andre ting, som også er coronasmittet uten at de har utviklet alvorlig covid. Det krever masse ressurser fordi vi må isolere dem og det gir et ekstra press for oss, legger han til.  Fortsatt har ikke julebordsesongen – med det det medfører av store samlinger - slått inn for fullt. Det har heller ikke influensasesongen. – Jeg skriker etter at helsemyndighetene nå må innføre tiltak. Det må komme fra FHI og regjeringen nasjonalt. Det holder ikke med lokale tiltak, fortsetter Fossum. – Vi trenger i det minste munnbind og at folk holder meteren for å få ned smitten i samfunnet. Utover det får noen andre med bredere samfunnsoversikt og beslutningsmyndighet enn meg vurdere hva som er nødvendige tiltak. Må frigjøre kapasitet Flere helseforetak i helseregion Sør-Øst ser nå at intensivkapasiteten er truet. På Oslo universitetssykehus avlyser de nå operasjoner av alle slag for å frigjøre intensivsykepleiere til å jobbe med de aller sykeste covid-pasientene.  – Vi er helt på bristepunktet for om vi kan greie å holde forsvarlig drift om dette øker. Det er allerede også et enormt arbeidspress for de ansatte, sier Fossum om situasjonen på Ahus. Innad i helseregionen pleier de å trekke på hverandres ressurser - som at intensivpasienter kan sendes mellom sykehusene. Men nå er det fullt nesten overalt. – Vi har egentlig veldig liten beredskap å gå på, fordi sykehusene driftes så marginalt. Mye av vår beredskap er bakt inn i planlagt drift. Da må mye viktig kirurgi utsettes for å forsøke å frigjøre personell til økt intensivkapasitet og det får store konsekvenser for pasientene, konkluderer han. Til VG onsdag sa Line Vold, som er avdelingsleder ved Folkehelseinstituttet (FHI) at økningen i antall smittede og økningen i sykehusinnleggelser har skjedd noe raskere enn de hadde håpet på.  – Det er en utvikling vi ikke liker, og en utvikling vi ønsker å bremse og snu, sa hun blant annet.  Assisterende helsedirektør Espen Nakstad sier at helsemyndighetene nå jobber med å vurdere hvordan trenden kan snus

Overlege ber om nasjonale tiltak:  - Vi er helt på bristepunktet


På ett år fikk 16 pasienter alvorlig skade under operasjon – på organer de ikke ble operert i. Slike sykehus-feil finnes det ikke lenger en nasjonal oversikt over. I åtte år varslet norske sykehus helsemyndighetene om feil og avvik for å lære av hverandre – blant annet operasjonsskader, feilbehandling og forsinket behandling. Målet med ordningen, som ble kalt Meldeordningen for uønskede pasienthendelser, var å forebygge feil på tvers av sykehus – og på den måten bidra til økt pasientsikkerhet. Men i 2019 ble ordningen nedlagt, og åtte års erfaring fra feil i sykehusene ble slettet. VG har gransket alvorlige hendelser og dødsfall ved norske sykehus de siste tre årene. Forrige helg avslørte VG at 80 prosent av alle registrerte, alvorlige hendelser ved norske sykehus i fjor ikke ble varslet til Helsetilsynet. Helsemyndighetene har ikke denne oversikten. Det betyr at de fleste sykehus-feil aldri blir kjent utenfor sykehusets fire vegger. 70 operasjons-skader I 2020 fikk 70 pasienter skader på organer under operasjon. 16 av skadene ført til betydelig skade. Åtte pasienter døde. Ingen av pasientskadene ble varslet til Statens helsetilsyn, avdekkes gjennom et innsyn VG har gjort til landets sykehus. Fire av åtte dødsfall ble varslet. Det betyr at av totalt 70 slike skader er det kun fire som havner i en oversikt nasjonalt. Feilen VG beskriver her kalles «perforasjon av organ». Dersom det skrives et slikt avvik er det fordi helsepersonell ved et uhell har skadet et annet organ enn det organet som er blitt operert. Et eksempel på en slik feiloperasjon kan det være at en pasient blir operert i tykktarmen, men får en skade på tynntarmen. Meldeordningen, som ble lagt ned i 2019, skulle holde oversikten over sykehus-feilene som ikke havnet hos Helsetilsynet. Både alvorlige – og mindre alvorlige – hendelser ble varslet hit. Ansatte hos Helsedirektoratet gikk gjennom meldingene, klassifiserte og systematiserte dem, og laget læringsnotater som ble sendt ut til sykehusene og helsetjenesten. Det ble laget 27 slike rapporter på åtte år. Rapportene omhandlet blant annet: I VGs database over avviksmeldinger ved sykehusene finner vi igjen de samme feilene, som Helsedirektoratet tidligere hadde oversikt over i sitt nasjonale kartleggingssystem. Tallene er basert på hva helseforetakene selv har rapportert til VG og gjelder året 2020: Det er også andre type feil, som tidligere ville vært meldt til Helsedirektoratet: Mente ordningen var for dyr Tidligere helseminister Bent Høie (H) mente meldeordningen var for dyr og hadde liten effekt. Han fikk støtte i Stortinget. Nedleggelsen skulle likevel ikke forhindre Helse-Norge fra å lære av de 70.000 sakene som var meldt inn, ble det bestemt i 2018. I sitt høringsnotat skrev Helsedepartementet at meldingene «vil kunne brukes også i fremtiden». Slik gikk det ikke. I dag kan VG fortelle at databasen med 70.000 sykehusfeil likevel ble slettet. Dette skjedde 21. oktober 2019. Databasen kom på kant med det nye GDPR-regelverket, som skulle sikre personvern, mente Helsedirektoratet.  Direktoratet oppdaget at databasen inneholdt personsensitive opplysninger – til tross for at meldingene som kom inn, egentlig skulle være anonyme. Les også: Varslet ikke om feilbehandling av øye-pasienter Før meldeordningen ble lagt ned, ble forslaget om nedleggelse sendt ut på høring. Et flertall av høringsinstansene var imot nedleggelsen, blant dem Helsedirektoratet selv, åtte sykehus og regionale helseforetak, Pasientombudet og norsk sykepleierforbund. Helse-Norge mistet en kilde til kunnskap, som kunne vært brukt til å forebygge feil, mente flere. Spesielt de mindre sykehusene skrev at de hadde stor nytte av rapportene fra Helsedirektoratet. «Ordningen med nasjonale og regionale læringsnotat vil bli savnet, fordi notatene fremmet diskusjon, erfaringsoverføring, tiltak og læring,» skrev Helse Midt-Norge

Skulle lære av 70.000 feil - alt er slettet


WIEN (VG) Nå har uvaksinerte i Østerrike kun unntaksvis lov til å gå hjemmefra. Å nyte Wiens julemarkeder er det bare å glemme.  Kontrollører i hvite vester står plassert utenfor alle innganger til Wiens største julemarked på Rathausplatz. Det er ikke akkurat spart på julepynten, med lysende girlander på alle trær og busker.  Men markedet er ikke for alle.  Uvaksinerte over 12 år nektes fra mandag inngang på alt fra klesbutikker og restauranter til treningssenter, bryllup – og julemarked. Det holder ikke lenger å vise en negativ coronatest, heller. For alle som bryter nedstengningen eller nekter å la seg kontrollere av politiet, kan det faktisk vanke en bot på 1450 euro, altså over 14.000 norske kroner.  Det er Østerrikes svar på den fjerde bølgen og de verste smittetallene så langt i pandemien.  Ifølge nyhetsbyrået APA blir rundt to millioner berørt av Østerrikes nye lockdown for uvaksinerte. En av dem sto mandag ettermiddag i kø rett utenfor julemarkedet, for å ta sin første dose.  – Jeg vil ha livet mitt tilbake og ikke tilbringe hvert våkne minutt med å finne ut om jeg kan dra noe sted, sier Nina Petautschnig (25) til VG.  65,28 prosent av Østerrikes totale befolkning er fullvaksinert, mot 70 prosent i Norge.  Petautschnig jobber i restaurant og har så langt måttet teste seg hver dag for å gå på jobb. Før hver kveldsvakt filmer hun seg selv mens hun tar en corontest, som leveres på supermarkedet og hentes av et laboratorium. Sjefen må ha bevis hver dag før hun kan komme på jobb.  Det er nedstengningen som gjør at Petautschnig nå stilte seg i vaksinekø.  – Jeg synes det var altfor mye press. Jeg ville ha muligheten og tid til å tenke meg om og ta beslutningen for min egen del, sier hun til VG.  Petautschnig påpeker at hun tester seg regelmessig, noe vaksinerte ikke må. Men nå som hun knapt kan gjøre annet enn å gå på matbutikken eller apoteket, føler hun seg presset til å ta vaksinen.  – Jeg har ikke problemer med vaksinen i seg selv, jeg er ikke redd for hva som er inne i den, men jeg er ikke så fornøyd med å ta den, sier 25-åringen.  Verre enn noen gang før Drøyt 100 meter unna, inne på julemarkedet, selger Alexandra Prader skinnende hvite julebamser. Hun har måttet vise coronapass for å komme på jobb. Nå har hun et grønt skilt rundt halsen som viser at hun er blant de aksepterte.  – Det er høy risiko for denne regionen, med Wien, og i hele Østerrike. Det er verre her enn hjemme, og jeg er fra Italia, sier Prader til VG.  For smittetallene har virkelig skutt i været i Østerrike:  – Tallene i Østerrike stiger og de er høyere enn noensinne tidligere. Så det er forståelig, sier marked-selgeren Prader om coronapasset.  – Det er ikke en big deal, i min mening, men det er andre som ser veldig annerledes på det, sier selgeren Prader.  Å måtte vise det for å gå på alt fra restauranter til nattklubber, hadde allerede blitt en del av hverdagen. Disse turistene på julemarkedet kom også inn med sine coronapass: Men den nye, todelte hverdagen har også møtt motstand.  Oppfordrer til demonstrasjon Det høyrenasjonalistiske Frihetspartiet (FPÖ), som er Østerrikes tredje største, har oppfordret til demonstrasjoner førstkommende lørdag.  Det har allerede vært demonstrasjoner i Wien, før de nye reglene ble innført:  FPÖ-leder Herbert Kickl, kjent som en kritiker av coronatiltak, gikk søndag kveld ut og hevdet at Østerrike nå har fått et «corona-apartheid-system».  Han har flere ganger sagt offentlig at han ikke vil vaksinere seg, men blir ikke rammet av restriksjonene likevel. For mandag testet han positivt for corona. Og de som har gjennomgått corona siste 180 dager, skal ikke i lockdown med de uvaksinerte.  De fleste VG snakker med i vaksinekøen utenfor markedet, er der for sin tredje dose. Det er også Robert Streibel (62), som ikke er nådig i sin dom over de nye reglene

Nedstengning for uvaksinerte:  - Altfor mye press


Tidligere Frp-leder Siv Jensen kan sitte igjen med en arv på over 27 millioner kroner etter salg av eiendommene som er testamentert henne fra tidligere bankdirektør Thor Bang. Dette er verdianslaget Henning Lauridsen, administrerende direktør i Eiendom Norge, oppgir i et telefonintervju med VG. Vurderingen er gjort på generelt grunnlag uten at Lauridsen har detaljkunnskap om eiendommene. – Det er stor sannsynlighet for å gå 27 millioner i pluss, og det kan godt være at beløpet blir enda høyere, sier Lauridsen. Torsdag omtalte VG at tidligere bankdirektør Thor Bang (1925–2022) har testamentert flere eiendommer til tidligere Fremskrittsparti-leder Siv Jensen.  I 2020 sto Bang oppført med 910.300 kroner i inntekt og nesten 2,2 millioner kroner i formue i skattelistene. Thor Bang døde i mars, 97 år gammel. Den tidligere bankdirektøren eide både et hus i Oslos mest eksklusive boligområde Holmenkollen og en eiendom på det bilfrie sommerparadiset Veierland i Færder kommune. Priser fra 20 millioner VG har bedt Eiendom Norge-toppsjefen om å vurdere verdien av de to eiendommene. Så langt vet vi følgende om eiendommen i Oslo: – Dette er en bolig som ligger i et av Norges dyreste områder. Tomten ligger på vestsiden av Holmenkollåsen i Voksenliva. Solmessig ligger det veldig bra til. Det er et område der større eneboliger går for over 20 millioner kroner, sier Henning Lauridsen. At gaten huset er plassert i vender mot vest, gjør eiendommen ekstra attraktiv, mener han. – Uten å ha sett en bolig er det vanskelig å si noe klart, så jeg må uttale meg på generelt grunnlag. Når boligen har en så stor tomt og størrelse, er det stor sannsynlighet for 20 millioner og oppover. Ettertraktet hytteområde Den andre eiendommen er en fritidseiendom i hjertet av det mest eksklusive og ettertraktede hytteområdet for sjøliv- og friluftsfans på Østlandet, med Nøtterøy og Tjøme som nærmeste naboer. Å vurdere verdien på hytta er vanskeligere fordi mange flere faktorer avgjør, forklarer Lauridsen.  – En del kystnære hytter ligger nær sjøen. Men hvis det ikke er lov til å bygge nær vannkanten på grunn av 100-meters grensen, får selv en stor tomt en helt annen og lavere verdi enn om det er mulig å utnytte arealet til noe, sier han. Gjennomsnittsprisen på fritidsboliger i Færder kommune er 7,32 millioner, noe som gjør området til det nest dyreste for fritidsboliger i hele Norge. Bare i Lillestrand er hytter dyrere – der er gjennomsnittsprisen 7,5 millioner. – Sjøhytter med den typen beliggenhet får god prisstigning fordi de er et knapphetsgode: Befolkningen og pengemengden i Norge vokser fra år til år, men antallet fritidsboliger med bra beliggenhet i strandsonen, vokser ikke, forklarer Lauridsen. – At hytta ligger privat til og har avstand til naboer vil definitivt løfte verdien. God plassering Lokalkjente Jørgen Erland Pettersson, daglig leder i Krogsveen Tønsberg, er ekspert på markedet for sjøhytter i Vestfold. Han sier til VG at det fremdeles er mulig å få hytter på Veierland til 3,5 millioner og oppover fordi snittprisen i kommunen på 7,32 millioner mye skyldes prisen på luksuseiendommene i området. – Her selger vi hytter til både 20, 30 og til og med 50 millioner. Disse er med på å dra opp snittprisen, påpeker Pettersson. At hytta Siv Jensen arver ligger på vestsiden av øyen, trekker han frem som et pluss. – Men verdien kommer mye an på om den har utsikt eller om det bare er skog rundt. Verdien har også mye å gjøre med om hytta har strandrettigheter, egen brygge, standarden på eventuell båtplass, og om den har innlagt vann, avløp og strøm, sier Petterson. – De er umulig å si sikkert, men du er fort oppe i 5 millioner, estimerer han. Ifølge Avisa Oslo er tidligere Frp-leder Carl I. Hagen og kona Eli Hagen også tilgodesett et pengebeløp hver


Da amerikansk politi etterforsket en narkotikasak, fant de et hull i gulvet inne i et lagerbygg. Hullet viste seg å være inngangen til en 531 meter lang tunnel.  Amerikanske myndigheter har funnet en tunnel som strekker seg fra Tijuana i Mexico til et varehus i San Diego i USA.  Den 531 meter lange tunnelen med jernbane, elektrisitet og ventilasjonssystem, skal ha blitt brukt til å smugle narkotika mellom landene.  Ifølge påtalemyndigheten er tunnelen omtrent en meter i diameter og 18 meter dyp.  Politiet fant tunnelen da de etterforsket et narkotikabeslag, og seks personer er pågrepet og tiltalt for smugling.  Det er usikkert hvor lenge den har vært i bruk.  Hull i gulvet Påtalemyndigheten i California sier i en uttalelse at politiet så flere kjøretøy komme og dra fra et bygg fredag 13. mai.  Førerne av bilene ble stoppet og det viste seg at de fraktet narkotika. Da politiet tok seg inn i bygget, fant de et hull i gulvet som leder ned til tunnelen.  Flere hundre kilo narkotika ble beslaglagt og de seks som er pågrepet kan få livstid i fengsel hvis de blir funnet skyldig, ifølge myndighetene.  – Vi vil stenge alle underjordiske smuglerruter vi finner, for å hindre at ulovlige stoffer når gatene våre, sier statsadvokat Randy Grossman i uttalelsen. USAs ambassadør i Mexico, Ken Salazar, sier at landene samarbeider om å avdekke slike tunneler, skriver Al Jazeera.  – Dette må stoppe, sier han.  Etter at slike tunneler blir funnet, fylles de med betong.  90 tunneler funnet Dette er ikke første gang en slik tunnel blir funnet i California.  Siden 1993 er 90 slike hemmelige tunneler funnet, sist i 2020 da en 1313 meter lang tunnel ble funnet.  Politiet i San Diego har en egen gruppe som jobber for å avdekke tunneler som brukes til å frakte narkotika.


Tengs-siktet i politiavhør: Frykter justismord   På utsiden av politihuset i oljebyen er sommeren på hell. Kalenderen viser september. Nyheten om at en mann er tatt i den over 20 år gamle drapssaken preger nyhetsbildet – og vekker sovende sår hos pårørende og andre med nære bånd til saken. På innsiden av politihuset presenteres mannen i 50-årene for drapssiktelsen.  VG kan nå gi et innblikk i avhørene av mannen i 50-årene, som ble gjennomført på politihuset i Stavanger i fjor høst.

Siktede sier han reagerer med sjokk – og lurer på om politiet er seriøse. Politiet er seriøse. I fire år har de etterforsket saken på nytt. Nå mener de at mannen i 50-årene voldtok og drepte Birgitte Tengs ved Gamle Sundveg natt til 6. mai 1995. Den drapssiktede mannen mener etterforskerne tar feil. Isteden hevder han at han ikke kjente til denne veien på den tiden og at han aldri har vært der, får VG opplyst. I tillegg påstår han at han ikke på noe tidspunkt har møtt, snakket med eller hatt kontakt med Birgitte Tengs. Strømpebuksen I avhørsrommet på politihuset i Stavanger legger etterforskeren frem et bilde av Tengs’ strømpebukse. Denne strømpebuksen var gjenstand for grundige rettsmedisinske undersøkelser etter drapet i 1995 – som en del av jakten på en eller flere gjerningspersoner. I løpet av de siste årene har strømpebuksen på nytt blitt undersøkt på laboratoriet, i håp om at ny teknologi kunne trylle frem svar som tidligere var umulig. I 2019 fikk politiet et stort gjennombrudd, da de fikk tilsendt et svært interessant DNA-resultat fra eksperter ved et Rettsmedisinsk institutt i Innsbruck i Østerrike. Et DNA-treff fra en blodflekk i linningen på strømpebuksen til Tengs pekte mot mannen i 50-årene fra Haugalandet, som allerede var mye omtalt i etterforskningen. Funnet var imidlertid for svakt til å gi politiet skjellig grunn til mistanke. De kunne dermed ikke pågripe ham. Etterforskerne jobbet derfor videre med andre taktiske opplysninger i saken, som også var knyttet til mannen i 50-årene. To år senere ble han tatt. Mener det har skjedd en feil Mens bildet av den svarte strømpebuksen fortsatt ligger på bordet i avhørsrommet, forteller politiet om det nye DNA-funnet. Den drapssiktede mannen i 50-årene synes det er vanskelig å forstå og sammenligner informasjonen med høyere utdanning, ifølge VGs opplysninger. Han gjentar at han aldri har vært i nærheten av Birgitte Tengs og mener det må ha skjedd en feil på laboratoriet.  DNA-funnet stammer fra en såkalt Y-kromosomanalyse av blodflekken på strømpebuksen og er fra et ukjent biologisk materiale. Analysen ga ekspertene en tallrekke på 23 markører. Denne tallrekkene er som en lang ID-kode og ble sammenholdt med 15.000 andre profiler fra Vest-Europa. Ingen av disse var lik Y-profilen til den drapssiktede mannen i 50-årene. Ekspertene gjorde derfor samme øvelse opp mot en tilsvarende base i Norge som besto av 1500 profiler, men heller ikke her var noen lik hans. Isteden viste undersøkelsene at samtlige 29 markører, som var funnet på strømpebuksen, hadde lik Y-profil som ham. Et sjokk Nok en gang gjentar den drapssiktede mannen seg selv: Han er sjokkert. Mer nå enn da han ble presentert for drapssiktelsen. Han opprettholder også påstanden om at han aldri har vært i nærheten av Tengs. Politiet forteller at de har gjort mye for å utelukke ham, blant annet ved hjelp av den nyeste teknologien i verden, får VG opplyst. Den drapssiktede mannen fortviler og sliter med å få med seg alle detaljene. Han mener noen må ha gjort feil. Noen må ha byttet om prøver eller mikset slik at hans markør ble dratt inn, bevisst eller ubevisst. Han opplever funnet som et mareritt. Et sjokk

Tengs-siktet i politiavhør:  - Det må ha skjedd en feil


Ulrik Vabø falt om på målstreken under maratonløp i Bergen.  33-åringen fikk hjertestans like etter at han kom i mål under Bergen City maraton 30. april i år og ble fraktet til sykehus. Det var BT som omtalte saken først.  Samme kveld ble det kjent at Vabø døde etter kollapsen.   – Dødsfallet kom som et sjokk på alle rundt Ulrik. Han var en frisk og sprek ung mann og har aldri hatt symptomer på smerter eller ubehag i brystet eller hjertet, skriver familiens talsperson, Gro Engen, i en e-post, til VG.  Hun har fått tillatelse fra familien til å uttale seg i media.  – Obduksjonen viser at Ulrik har hatt en uoppdaget hjertefeil som ble fatal. Han mottok all tenkelig hjelp fra profesjonelle fra første stund, fortsetter Engen. Familien er takknemlig for all omtanke og støtte i sorgen, skriver Engen. Vabø etterlater seg samboer som er gravid, mor, søster, far, stefar og utallige gode venner, bekjente og kolleger, opplyser hun.  Roger Gjelsvik, daglig leder i TIF Viking, som arrangerer Bergen City Marathon sier til NRK at det er første gang noen har mistet livet under eventet. – Det er dypt tragisk og en fæl opplevelse for de nærmeste. Han var med for å oppnå noe positivt, men det endte forferdelig. Jeg tenker mye på de som sitter igjen nå og på ham som mistet livet altfor tidlig, sier Gjelsvik til NRK.


Han beskrives som offensiv, autoritær og spennende, men de VG har snakket med er splittet i sitt syn på Milos Milojevic (39) og hvorvidt han passer som Åge Hareides arvtager i Rosenborg.  – Det er en umerittert trener som er på vei inn. Han har bare en halv sesong med Hammarby, og han har ikke gjort det dårlig, men han har heller ikke gjort det spesielt bra. Han har gjort det helt ok. Det er udiskutabelt gambling, sier fotballekspert Joacim Jonsson til VG. – Jeg er ikke overrasket over at Norges største klubber er interessert i ham. Han er bare 39 år gammel, har fått sterke resultat som hovedtrener i Mjällby, gjorde braksuksess som assistent i Røde Stjerne og har løftet Hammarby i Allsvenskan, sier Aftonbladet-journalisten Hugo Månsson – som følger klubber fra Stockholm-området tett – til VG.  Mannen det snakkes om er Milos Milojevic, som trolig blir Åge Hareides etterfølger i Rosenborg. Mandag var den 39 år gamle serberen på plass i Trondheim og det spekuleres i at han blir klubbens nye sjef. Han har – sammen med Bodø/Glimt-trener Kjetil Knutsen – vært den heteste kandidaten til å ta over stafettpinnen på Lerkendal.  – Han er en relativt ung trener som har et voldsomt driv og er klar og tydelig i lederstilen. Det skal være høy intensitet på trening, og han krever både karakter og aggressivitet fra spillerne sine. Det som kanskje kjennetegner Milojevic mest når det kommer til spillestil er at lagene hans er veldig tilpasningsdyktige og fleksible. Og så vil han, som så mange andre i dag, satte et høyt og intensivt press på motstanderen.  – Bestemt, klar og tydelig Milojevic var i sin tid midtstopper, og har spilt i serbisk og islandsk fotball. Skader gjorde at han la opp i 2011, og et par år senere begynte ble han assistenttrener i Vikingur.  Etter hvert ble han forfremmet til hovedtrener. Han flyttet deretter til Sverige der han var både assistent og hovedtrener for Mjällby, før han igjen tok en assistenttrener-rolle for den serbiske storklubben Røde Stjerne.  Sommeren 2021 ble han ansatt som hovedtrener i Hammarby. Milojevic skrev under på en treårskontrakt med klubben. Hammarby endte på 5. plass i Allsvenskan i år. Milojevic’ største bragd som trener kom under tiden i Mjällby. Da ledet han laget fra nivå tre til Allsvenskan.  Det er harmonisk stemning i Rosenborg om dagen ...  Rosenborg som klubb har et sterkt forhold til offensiv fotball og formasjonen 4–3–3. Det passer både Milojevic og RBK bra, mener Månsson.  – Milojevic står for en offensiv fotball og sier selv – kanskje fordi han ville gjøre seg aktuell for Rosenborg – at 4-3-3 er favorittformasjonen hans. Og det var det oppsettet han begynte å forberede Hammarby på til neste sesong, sier han. – Gigantisk seier for Bodø/Glimt Joacim Jonsson er hakket mer avmålt i sin vurdering av Milojevic.  – Han har en offensiv tilnærming, og akkurat det er forenlig med det Rosenborg ønsker. Men han og mannen de helst ville ha, Kjetil Knutsen, er ganske langt fra hverandre som trenere, så det er ingen rød tråd i tankegangen heller. Rosenborg legger hodet på blokken her, sier Jonsson, som beskriver Milojevic som en autoritær type.  Fotballeksperten mener også at Milojevic vil få en tøff start på livet i Trondheim. Først og fremst fordi han ikke er Kjetil Knutsen.  – Rosenborg har satset alt på Knutsen. Alle ønsket og trodde de skulle få ham, og da blir det en nedtur for omgivelsene at han ikke kommer. Det er vanskelig å være trener i Rosenborg, fordi det er mange med sterke meninger og klare ønsker. Knutsen har autoritet til å stå der rakrygget og slå ned på det. Han kunne bare sagt «Dere vet hvordan det har gått i Bodø/Glimt». Det kan ikke Milojevic gjøre, for han har ikke noe å vise til.  – Det er i hvert fall ingen tvil om at dette er en gigantisk seier for Bodø/Glimt

Mulig RBK-trener:  - Gigantisk seier for Bodø/Glimt


BERGEN/OSLO (VG) BT-kommentator avskilter Birger Grevstad som Branns styreleder. «Grevstad og det sittende styret behøves i en liten stund til. For å kunne innlede ryddesjauen – ved å skifte leder i klubben», skriver Pamer i en kommentar i Bergens Tidende. VG har vært i kontakt med Grevstad. Han vil ikke svare på kritikken fra Pamer. BT-kommentatoren mener også at daglig leder Vibeke Johannesen bør ta ansvaret ved å fratre sin stilling. Brann rykket ned etter en spinnvill fotballkamp mot Jerv onsdag. – Det handler om skyld og ansvar. Hun er øverste leder og har vært det lenge. Hun har det overordnede ansvaret for strategien som gjør at Brann rykker ned, sier Pamer til VG. «Dersom hun ikke ønsker å gjøre dette, må styret i klubben ta affære», skriver han. – Jeg er mest opptatt av det som er det beste for Brann. Og nå er vi i en situasjon der vi må forberede oss til Obosligaen. Det er mitt fokus, sa Vibeke Johannesen til VG da Brann ankom Bergen torsdag. – Jeg kan ikke tenke på meg selv i denne tiden. Så skal vi ha gode møter og evaluering sammen med styret, så legger vi en plan for hva som er det beste for klubben fremover. Hvis styret vil vurdere hvem som er best til å være daglig leder, så er de i sin fulle rett til det, sa hun. – Brann har hatt et helt forferdelig år, med nachspielsaken, intern splid for åpen mikrofon, sparking av trener og sportssjef og et mislykket forsøk på å endre underlaget på Brann stadion, beskriver Pamer. Overfor VG trekker han spesielt frem en feil hos Vibeke Johannesen:   – Hun velger å sparke sportssjefen i februar, og selv dele arbeidsoppgavene med Kåre Ingebrigtsen i en periode der ambisjonene var å styrke laget før serien skulle begynne. Pamer peker på at midtstopper Lars Krogh Gerson ble hentet inn og at Brann bevisst unnlot å sende ham til medisinsk sjekk. Han viste seg å være langtidsskadet. Kommentatoren mener at styreleder Grevstad og de to andre lengstsittende styremedlemmene Siv Skard og Krister Hoaas må skiftes ut på årsmøtet i februar/ mars. – Styreleder uttaler seg eksepsjonelt klønete og er en dårlig ambassadør for Brann. Det er vanskelig å ha tillit til ham når du ser hvordan han uttaler seg, sier Pamer. – I beslutningsregnskapet kommer han langt bedre ut enn daglig leder, men senest i dag har han uttalt seg nedlatende og arrogant overfor Jerv. Pamer tenker på denne Grevstad-uttalelsen til TV 2 etter kvalikdramaet onsdag: – Hvis dette er nivået i Obosligaen, så vinner vi Obosligaen lett. Vi var bare uheldig. Vi var ikke flinke nok foran mål. – Jeg vurderer ikke min stilling per i dag, sier Grevstad til VG etter ankomst til Bergen. – Jeg er valgt for to år, og jeg har sittet i styret før da vi tok Brann opp fra Obosligaen. Så det er jeg motivert for å gjøre, sier styrelederen.

Slakter Brann-topp:  - Nedlatende og arrogant


To personer ble skadet da de kjørte utfor en vei på Hardangervidda. Nå vil politiet fengsle de to etter et betydelig beslag av narkotiske tabletter fra bilen.
 Tidlig mandag morgen fikk politiet melding om en bil som hadde kjørt utfor et stup på Hardangervidda. Redningsmannskap møtte to menn i 30-årene som var bevisst, men veldig kalde. Bilen lå 10-20 meter nede i en bratt skråning. Mennene ble transportert til sykehus på Voss.  Da politiet undersøkte bilen, fant de narkotika.  – Jeg kan bekrefte at det i forbindelse med ulykken ble gjort funn av narkotika i tilknytning til kjøretøyet. På den bakgrunn er to menn i 30–årene pågrepet og siktet for narkotikaovertredelse, sier politiadvokat Jan Christian Alvheim ved Vest politidistrikt til VG.  Han opplyser at mennene er utskrevet fra sykehus og nå er i politiets varetekt. Torsdag fremstilles de for varetektsfengsling. – Dette på bakgrunn av bevisforspillelsesfare, sier Alvheim videre.  Det betyr at politiet mener mennene kan ødelegge bevis i etterforskningen.  Etter det Bergens Tidende, som omtalte saken først, får opplyst, er det snakk om et betydelig beslag av narkotiske tabletter. – Av hensyn til etterforskningen kan vi ikke gi ytterligere informasjon om omstendighetene, de siktede eller type og mengde narkotika på dette tidspunkt, sier Alvheim til VG.  Advokat: – Min klient samarbeider med politiet  Advokat Ingvar Frostad forsvarer den ene mannen. Han opplyser til VG at hans klient samarbeider med politiet. Han sier at det er tidlig i etterforskningen og dermed vanskelig å kommentere saken.  – Foreløpig er det begrenset hvilket innsyn vi har fått i saken og derfor er det vanskelig å kommentere noe, sier han og legger til:  – Men han samarbeider med politiet og har tatt første avhør i dag. Advokat Fredrik Verling forsvarer den andre. Han ønsker ikke å kommentere saken til BT, men sier til VG onsdag kveld at han foreløpig ikke har mottatt noen saksopplysninger.  De to vil bli fremstilt for varetektsfengsling torsdag. Politiet opplyser at de vurderer å be om at rettsmøtet går for lukkede dører for å hindre at mer informasjon om saken kommer ut. Utfordrende redningsaksjon  Nødetatene rykket ut til ulykken klokken 05.20 mandag.  Det som møtte dem da de kom frem, var et bilvrak på bunnen av et stup: – Når vi fikk lokalisert dem, ligger bilen på nedsiden av et stup på ca. 20 meter, sa innsatsleder Svein Ove Seim i Helse Bergen til VG.  Sammen med brannvesenet var han en av de første personene som ankom skadestedet ved Litlastølshallet i Eidfjord kommune. Begge var våkne og ved bevissthet da de kontaktet politiet, men dårlig dekning og kommunikasjon gjorde det vanskelig å finne bilen, opplyste politiet til VG. – De snakker ikke norsk eller engelsk, og har dermed ringt via noen andre som måtte tolke det de sa, fortalte operasjonsleder Knut Dahl-Michelsen.


For Kjell Neset kan de høye strømprisene bety slutten på bedriften hans. Mange nordmenn har fått kjenne de økte strømprisene på kroppen – også de i næringslivet. Nylig mottok bedriftseier Kjell Neset (54) en strømregning på nesten 67.000 kroner. Måneden før ble han krevd for 61.000.  – Det er helt sykt. Vanligvis ligger regningen på rundt 26–27.000 kroner i måneden. Noen ganger har det vært oppe i 28.000. Strømregningen har mer enn doblet seg, sier Neset til VG. Neset er eier og daglig leder i bedriften Oppland Pulverlakk AS. Han forklarer at det kreves høy varme for å utføre jobben de gjør, og at strømforbruket derfor er høyt – hele året. – Men forbruket vårt har ikke økt mer enn normalen. Det er bare strømprisene som har det.  VG har fått innsyn i noen av bedriftens fakturaer. I september 2020 var forbruket til bedriften 35 098 kWh. Med en daværende pris på 28,70 øre/kWh i tillegg til nettleie, var regningen på 26.350 kroner samlet sett.  I oktober 2021 landet forbruket på 37 180 kWh. Denne gangen ble totalbeløpet 60.161 kroner. Fra juli 2021 til oktober 2021 har strømmen økt fra 59.40 øre/kWh til 95.70 øre/kWh. Det tilsvarer en økning på over 60 prosent.  Frustrert  Mange husholdninger som driver landbruksvirksomhet risikerer å falle utenfor strømordningen fordi gårdsbruket kan være registrert hos en bedrift hos nettselskapene. Nylig ble det kjent at regjeringen vil sørge for at bønder får strømstøtte på lik linje med andre husholdninger fra desember til mars. Denne støtten er begrenset opp til 5000 kWh.  Bedriften til Neset har tre ansatte, inkludert ham selv. Han reagerer på at det ikke finnes noen kompensasjonsordning eller planlagt strømstøtte til små bedriftseiere som han selv, som blir sendt inn i økonomisk uføre av de høye strømprisene.  Er din bedrift berørt av de høye strømprisene? Ta gjerne kontakt med VGs journalist.  – Det er veldig frustrerende, og også rart. Vi jobber fra klokken 7 til klokken 15, og får ikke jobbe mer enn det vi gjør. Inntekten forblir dermed den samme, sier han.  I 2020 hadde bedriften enn driftsinntekt på 3,2 millioner kroner og et positivt årsresultat på over 400.000 kroner. I år frykter Neset at han vil gå kraftig i minus. – Vi er en nyoppstartet bedrift, så dette er fryktelig tøft for oss. Hele overskuddet vi tjener inn og mer til blir borte. I stedet for å gå rundt tre hundre tusen i pluss, vil vi ende opp på tre hundre tusen i minus. Det er egentlig helt tragisk, sier en oppgitt Neset.  – Tar kraften ut av bedriften Leder for Stortingets Energi- og miljøkomité, Terje Aasland (Ap), uttaler til VG at han er kjent med problematikken.  – Flere i næringslivet har tatt kontakt og understreket at de også er i en situasjon hvor økningen av strømpriser tar mye av det som er kraften i bedriften, sier han.  Aasland sier han har stor forståelse for at også små og mellomstore bedrifter kan få vanskeligheter grunnet de høye strømprisene. Han understreker at hovedfokuset riktignok har vært å finne en løsning for de mest utsatte.  – For oss har det vært helt avgjørende å få på plass en støtteordning for husholdninger, som nå er i en ekstremt krevende økonomisk situasjon, sier han.   – Nå må vi se hvordan ting utvikler seg, og hvordan utslaget blir videre. Sannsynligheten for at prisen er høy gjennom vinteren er stor, så det er noe vi må vurdere fortløpende.  VG har tirsdag tatt kontakt med Olje- og energidepartementet, samt Nærings- og fiskeridepartementet, for ytterligere kommentarer, men har så langt ikke fått svar.


Flere av VGs lesere meldte om nordlys så langt sør som Oslo søndag kveld. Astronom Vegard Lundby Rekaa, daglig leder ved solobservatoriet i Harestua, forteller til VG at han ikke har sett nordlyset selv fra der han bor. Likevel mener han at det er all grunn til å tro at observasjonene stemmer: – Magnetfeltmålinger kan si noe om hvor mye aktivitet det er i atmosfæren, og det er store utslag nå, sier han. – Det er noe svært på gang, sier astronomen entusiastisk. Nordlys oppstår når energirike partikler fra solen treffer jordens atmosfære, men er vanligvis kun mulig å se fra de nordligste breddegradene. Noen ganger, når solvindene er ekstra sterke, er det imidlertid mulig å se nordlyset lengre sør. – Nordlyset er alltid en ring eller en oval. Størrelsen på den bestemmes av forholdene utenfor atmosfæren. Når forholdene er gode, blir ringen større, opplyser Rekaa. – Basert på målingene befinner nordlyset seg trolig over Trondheim, men det er mulig at det er så kraftig at det er mulig å se helt fra Oslo, legger han til. På den andre siden trekker astronomen frem at lysforurensning, blant annet fra månen, kan gjøre det vanskelig å se nordlyset fra byen.

Nordlys i Oslo:  - Det er noe svært på gang


Da Vidar Singh og Abubakar Hussain vokste opp feiret de ikke jul, men nå har de skapt egne tradisjoner, på hver sin måte.  Da Vidar Singh (45) vokste opp på Kampen på 80-tallet, pleide julen være en mørk og stille høytid. Juleferien hans ble en sterk kontrast til hvordan han hadde det på skolen og hos venner.  – Jeg tipper at julen jeg vokste opp med var ganske lik som mange andre med innvandrerbakgrunn. Jeg hadde foreldre som jobbet mye og var veldig opptatt med å opparbeide et nytt liv. Faren til Singh kom som arbeidsinnvandrer i 1969, da de første arbeidsinnvandrerne fra India og Pakistan kom til Norge. Familien flyttet raskt til Kampen i bydel Gamle Oslo.  – På den tiden var det mange innvandrere som ikke visste hvor lenge de skulle være i Norge. Jeg tror ikke de så for seg at de, 50 år senere, fortsatt skulle være her.  Han tror det er derfor foreldrene hans ikke engasjerte seg i de norske juletradisjonene.  – Jeg tror også at foreldregenerasjonen ikke hadde detaljkunnskap om hvordan tradisjonell norsk jul skulle feires. – Fikk gaver  Det ville han gjøre opp for da han selv fikk barn og skulle feire jul. – Jeg tror mine foreldre ikke visste hva det betyr, og hva som skulle til for å oppleve julekosen. Vi fikk gaver og sånt, men det var ikke juletre, pepperkaker eller gløgg. Men nå vet min mor det, og sørger for at de små tingene med julen er på plass hos henne også. For det var nettopp lukten av pepperkaker, gløgg og brente mandler som han assosierte med julestemning og kos. Den lukten fikk han når han var på besøk hos venner som feiret jul. – Kampen var og er fortsatt et sted hvor det bor folk som har høy kulturell kapital og høye utdannelser. Så du kan se for deg at det var stor kontrast da jeg besøkte venner i desember til når jeg var hjemme hos meg selv hvor det ikke skjedde så mye.  Vil gi egne barn en tradisjonell jul I dag har julen blitt en av de viktigste tradisjonene for familien til Singh. Han som er vegetarianer lager ribbe, surkål og en indisk rett til familien sin. – Jeg er opptatt av å gjøre ting skjematisk. Barna står opp, ser litt på julefilmer, forbereder ting, spiser middag, og så pakker de opp gaver.  – Jeg prøver å gjøre det så mye som mulig etter boken. Første juledag er det hviledag eller familiemiddag, og andre juledag prøver vi å få til en uteaktivitet. I år har vi valgt å dra på det nye Munch-museet. Det var noe jeg ikke kunne gjøre som barn på 80-tallet.  Fikk ikke gaver Komiker Abubakar Hussein (34), best kjent som Abu, har ikke selv ikke noen spesielle minner fra julen som liten. – For meg var julen bare fridager da jeg vokste opp. Alt var stengt, og det var ingen steder å henge. Så husker jeg at jeg ikke fikk noen gaver, mens alle andre fikk det, sier Abu. – Jeg har et minne fra juleferien hvor vi sto i dritlang kø på Metro-senteret i Lørenskog for å sitte på fanget til julenissen, så fikk vi en pose med godteri. Det var bare innvandrerbarn i den køen, husker jeg, sier han og ler.   Han har vokst opp i Lørenskog på 80- og 90-tallet, men opplever først som voksen å ha fått egne juletradisjoner.  – For meg er det ikke viktig å feire jul på den «norske» måten. Jeg liker å være med familie og venner, også i julen, så det tar jeg med meg. Barna mine får gaver, vi har juletre, men vi spiser ikke norsk julemat.  – I år og i fjor feiret jeg med bestekompisen min Mayoo, og det var veldig hyggelig. Jeg hadde gledet meg til å spise srilankisk mat, men de serverte faktisk ribbe, sier han delvis oppgitt.  Ikke imponert Abu synes personlig at norsk jul er oppskrytt. For ham handler julen om å bare være med familien og slektninger, noe han har gjort hver helg hele livet


Tidligere statsminister Erna Solberg har havnet i karantene igjen og må være alene i jula. Det er Høyre-lederen selv som forteller om dette på sin Instagram-konto. – Jeg befinner meg i kjelleren på huset i Bergen fordi jeg har havnet i karantene igjen. På lik linje med mange andre som ikke kan feire jul med sine nærmeste, sier hun. Også tidligere i desember måtte Solberg i karantene da ektemannen Sindre Finnes fikk påvist covid-19. Høyre-lederen sier hun er heldig som har plass til å holde avstand i egen bolig, og har en familie i etasjen over.  – Det er mange som har det tøffere, sier hun i en video på Instagram, der hun også oppsummerer den siste uka.  Solberg feirer i Bergen som vanlig, og har tidligere fortalt at hun spiser pinnekjøtt på julaften, både røkt og urøkt, med vossakorv og kålrabistappe til.  Norges forrige statsminister tilbringer for øvrig karantenen i den delen av Solberg-familiens hjem som tidligere huset PST da Solberg var landets leder. Lurer du hvor lenge du må være i karantene? Ta VGs karantenekalkulator:


OBERSTDORF (VG) Den russiske stjernen Aleksandr Bolsjunov (25) mener det er for stor sprintandel i Tour de Ski. To av seks renn under denne utgaven av Tour de Ski er sprinter. Vinneren av sprinten tjener ett minutts forsprang til de som ikke går videre fra prologen i sammendraget. Det mener Bolsjunov er for drøyt. – Vi trenger flere distanserenn for å ha noen reell sjanse til å ta igjen forspranget sprintspesialistene skaffer seg på den måten. Og alle som ikke går videre fra prologen taper automatisk ett minutt. Det er for mye, sier Bolsjunov til russiske Matsj TV.  Under denne touren er det kun ett renn med individuell start, mens det er flere fellesstarter med innlagte bonusspurter underveis. Bolsjunov skulle ønske seg flere intervallstarter og flere lengre løp. Herrenes lengste er nå 15 kilometer. – Med unntak av klassiskrennet i Lenzerheide, er det bare fellesstarter på distanserennene. Også på fellesstartene er det bonus-sprinter. Så for meg er det ikke lenger en Tour de Ski. Det er en «Tour de Ski Sprint». Det er ikke lenger en utfordrende og spennende etappekonkurranse over flere dager, sier Bolsjunov ifølge Matsj TV – nisjesiden Langrenn.com har også omtalt dette.  Johannes Høsflot Klæbo leder touren med 45 sekunder til Pål Golberg og 47 sekunder til Bolsjunov etter tre av seks etapper. Bolsjunov har ikke vane for å snakke med utenlandsk presse uten tolk. I det hele tatt snakker han lite med media med unntak av når det går bra.  Bolsjunov sier han ikke forstår engelsk, men Sjur Røthe fikk seg en prat med ham i målområdet: Sjur Røthe, som selv er sjanseløs på sprint, vil ikke klage på at touren er urettferdig lagt opp.  – Det har vært lengre løp før. I år er det kort tour med seks løp, to sprinter og tre fellesstarter. Det sier seg selv at det er bygd for Klæbo med hans fartsressurser og hans springform. Men det er helt fair. Det er blitt bygd for Dario Cologna før, sier Røthe til VG. Iivo Niskanen antyder at touren bør endres.  – Det er hva det er. For meg er det ikke optimalt, men jeg konsentrerer meg om OL. Det hadde vært fint å gå Toblach-Cortina (35 km) igjen som før. Show er show, men den ekte idretten ligger ikke i sprint, sier Niskanen til VG. Didrik Tønseth støtter Bolsjunov og Niskanen, men vil heller ikke kalle det urettferdig.  – Jeg må være enige med dem. Sprint for min del er ett minutt i sekken. Det må være sprinter i touren, men jeg kunne tenkt meg noen lengre løp også, sier Didrik Tønseth. Emil Iversen mener dette om kritikken til Bolsjunov:  – Du vet det blir vanskelig å slå Johannes i denne touren og det er en fordel å være god i sprint, men han har best på distanse iblant også. Han kunne vunnet uansett hvordan du legger opp touren, sier Iversen.  Pierre Mignerey, rennsjef i det internasjonale skiforbundet (FIS), tar kritikken med ro.  – Det er blitt større andel sprint, men når du ser resultatlista, er det ikke slik at sprinterne leder og at det er umulig for distanseløperne. Jeg forstår ikke helt, men jeg forstår at alle ikke blir fornøyde uansett. Det er normalt, sier Mignerey


(Norwich City – Arsenal 0–5, West Ham United – Southampton 2–3) Martin Ødegaard (23) serverte to ganger da Arsenal var totalt dominerende og fortsatte seiersrekka. Mohamed Elyounoussi (27) scoret borte mot West Ham.  Martin Ødegaard brukte kun snaue seks minutter før han spilte Bukayo Saka perfekt opp inne i Norwichs 16-meter. Briten fyrte av en kanonkule langs gresset, som gikk rett nede i hjørnet.  Arsenal-fansen som hadde tatt turen til Carrow Road kunne dermed slippe jubelen løs, og gjestene hadde inntatt en ledelse de ikke aktet å gi slipp på.  – Det er et veldig tilfredsstillende resultat. Vi er nødt til å holde prestasjonene på et høyt nivå gjennom hele juletiden. Vi så veldig skarpe og engasjerte ut. Det er en viktig seier for oss. Jeg er veldig fornøyd, sier Arsenal-trener Mikel Arteta til BBC.  38 minutter senere var nordmannen i det gavmilde hjørnet igjen, og sendte en tvers over-pasning til venstreback Kieran Tierney, som tok en touch før han banket ballen i mål.  – Jeg synes han spiller fantastisk godt. Han smører laget sammen og jeg er virkelig fornøyd med ham, sier Arteta om Ødegaard til Arsenals egen TV-kanal. Dermed kunne Ødegaard & co. gå til pause på stillingen 0–2.  15 minutter inn i annenomgangen kom Gabriel Martinelli seg alene med keeper og lobbet ballen i mål, men brasilianeren ble avblåst for offside.  Saka klarte derimot å holde seg på riktig side når han fikk ballen av Alexandre Lacazette. Unggutten dro av Brandon Williams og banket ballen på ny nede i hjørnet.  Franskmannen ville også notere seg på scoringslisten da han ble dyttet i bakken av Ozan Kabak inne i 16-meteren. Dommer blåste for straffe og Lacazette gikk frem og satte ballen kontant i mål.  Grafikk fra Sofascore! I det klokken bikket 90 minutter ble innbytter Emile Smith-Rowe spilt nydelig opp av Nicolas Pépé inne i boksen, og kunne enkelt sette inn det femte for dagen.  Arsenal har tatt et godt grep om fjerdeplassen i Premier League og ligger nå seks poeng foran Tottenham på femteplass, som vant 3–0 over Crystal Palace søndag. De røde fra Nord-London har riktignok spilt 19 kamper, mens Tottenham kun har spilt 16.  Mohamed «Moi» Elyounoussi fikk endelig starte igjen for Southampton i Øst-London mot West Ham, og takket for tilliten med scoring etter bare åtte minutter. Nordmannen fikk ballen rett utenfor 16-meteren, og banket den i hjørnet på halvspretten – med venstrefoten! – Det var på tide at vi vant. Vi har jobbet veldig hardt de siste ukene, sier Elyounoussi til BBC. Det er første gang «Moi» scorer i Premier League siden målet mot Newcastle 28. august. Han har heller ikke startet i ligaen siden 20. november. Michail Antonio utlignet til 1–1 like etter pause, før VAR sikret straffe til Southampton. Den omsatte James Ward-Prowse i 2-1-ledelse. Saïd Benrahma utlignet for West Ham atter en gang, men Southampton nektet å rote bort disse tre poengene. Jan Bednarek headet inn 3–2 drøyt 20 minutter før slutt. Southampton ligger på 14.-plass i Premier League med 20 poeng på 18 kamper. Det er ett poeng foran Everton på 15.-plass og likt på poeng med Brentford, Crystal Palace og Brighton på plassene over.  PS! Mathias Normann er ute med en bekkenskade og var ikke i Norwich-troppen som møtte Arsenal.