Ukrainas president langer ut mot Nato etter deres toppmøte fredag. Han anklager forsvarsalliansen for å gi «grønt lys» for bombing av landet. President Volodymyr Zelenskyj har i flere dager bedt Nato om å stå for en flyforbudssone over Ukraina. Det innebærer å sende kampfly fra Nato inn i Ukraina, noe Nato avviser å gå med på, etter at medlemslandenes utenriksministere møttes fredag.  – Grønt lys til bombing – I dag har alliansen gitt grønt lys til bombing av ukrainske byer og landsbyer, ved å nekte å opprette en flyforbudssone. Dere kunne ha stengt luftrommet, sier presidenten. – Alle menneskene som vil dø fra og med i dag vil dø på grunn av dere. På grunn av deres svakhet, på grunn av deres mangel på enhet, sa Zelenskyj, ifølge Axios. Stoltenberg: – Ikke en del av konflikten Natos generalsekretær Jens Stoltenberg var tydelig på Natos rolle etter fredagens møte. – Vi er ikke en del av denne konflikten, men vi har et ansvar for at den ikke eskalerer og sprer seg fra Ukraina. Det vil være mer ødeleggende og farligere. Han peker på at alliansens oppgave er å holde sine 30 nasjoner trygge. Zelenskyj omtaler toppmøtet som svakt og et tapt møte.  – Vi ser at ikke alle anser kampen for Europas frihet som deres hovedprioritet. – I ni dager har vi vært vitner til en hard krig. Byene våre blir ødelagt, folket og barna våre, boligområder, kirker, skoler blir skutt. Alt som gir mennesker et normalt liv blir skutt. NATO-landene ønsker at dette fortsetter, vel vitende om at nye bombinger og ofre er uunngåelig, sier han engasjert. – Vi har blødd for vårt felles Europa og felles frihet, avslutter han.  Ikke Nato-medlemmer Ukraina er ikke medlem av NATO. Lenge har det har stor skepsis blant befolkningen om et slikt medlemskap. Vendepunktet i folkemeningen kom da Russland annekterte Krim og ga støtte til de prorussiske opprørerne i Øst-Ukraina i 2014. Også innad blant de 30 medlemslandene i Nato har det vært stor skepsis til å gi Ukraina medlemskap, nettopp i frykt for å eskalere konflikten med Russland. I 2019 vedtok nasjonalforsamlingen at medlemskap i Nato og EU er strategiske mål for Ukraina. En meningsmåling foretatt av Kyiv International Institute of Sociology i desember 2021 viser at 59 prosent av de spurte støtter Nato-medlemskap. 28 prosent er mot. Det hjelper uansett lite i dag. For få dager siden, midt under krigen, søkte presidenten om EU-medlemskap for Ukraina. Ifølge en ekspert på området kan en slik prosess ta flere år.

Kraftig ut mot Nato:  - Vil dø på grunn av dere


Statsminister Jonas Gahr Støre kaller angrepet på atomkraftverket Zaporizjzja i Ukraina for galskap. Det norske direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA) beskriver situasjonen som alvorlig.  Støre sier til Nyhetsmorgen i NRK at det ikke er umiddelbar bekymring for atomnedfall i Norge, men at de følger med på situasjonen. – Hvis det skulle skje en i ulykke vil det ta omtrent 48 timer før det kommer til Norge, sier han og legger til at Norge kraftig fordømmer angrepet. – Dette er på linje med galskap å angripe på denne måten. Det internasjonale atomenergibyrået sier det ikke målt forhøyede nivåer av radioaktivitet etter at det ble meldt brannen etter eksplosjoner ved Europas største kjernekraftverk i Zaporizjzja natt til fredag.  Det norske direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA) kaller situasjonen for alvorlig. – Brann på et kjernekraftverk er alltid alvorlig, sier beredskapsdirektør ved DSA, Astrid Liland til VG. Også hun sier at de har tilgang til ukrainske og europeiske målestasjoner som ikke viser forhøyede nivåer. – Situasjonen er fortsatt veldig kaotisk og uavklart. Det er ikke noe utslipp foreløpig, men det er ikke trygt likevel slik som situasjonen er nå, sier Liland.  Hun opplyser at det nå blåser østover og at Norge ikke er i faresonen slik det ser ut nå, men at de er bekymret over situasjonen. – Det at militære prøver å overta disse anleggene er bekymringsfullt. Det er ikke hvem som helst som kan drifte disse anleggene på en sikker måte. Vi er veldig bekymret for at det kan skje en alvorlig ulykke.  Ukrainske myndigheter opplyser ifølge AFP at kjernekraftverket er sikret. Etter det ble det meldt at russiske styrker hadde tatt kontroll over kjernekraftverket.  – Atomsikkerheten er sørget for, sier direktøren for kraftverket ifølge AFP. Det internasjonale byrået for atomenergi, IAEA, sier de følger med på situasjonen og er i kontakt med myndighetene.  De får opplyst at brannen ikke har påvirket essensielt produksjonsutstyr og at personale som gjennomfører nødvendige tiltak for å begrense skadene.


I den nye serien «Rus» ønsker programlederen å fokusere også på de positive sidene ved rusmidler. Han tar sine egne erfaringer med cannabis inn i programmet. – Det er ikke så ofte vi tør å snakke om de positive sidene, og de positive sidene kan jo være akkurat de som er grunnen til at folk har valgt rus, sier Ajkic i en av seriens fem episoder. – Og det er at rus kan være jævlig digg. I «Rus» har 37-åringen møtt alt fra hardtfestende russ til Kripos og foreldrene til en 21-åring som døde av fentanyloverdose . I serien, som slippes 18. oktober, blir man også kjent med en relativt ung mann på rehabilitering for kokain, og en annen ung mann som falt fem etasjer og ble skadet for livet etter en kveld hvor han nådde 2,4 i alkoholpromille. Man møter også to unge kvinner som bruker henholdsvis fleinsopp og cannabis og gjør det klart at de ikke opplever sine rusvaner som problematiske. – Det er ikke sånn at all bruk av cannabis er misbruk, sier Ajkic i forbindelse med den sistnevnte. – Mange gjør som Malin og lever helt vanlige liv. Det er bare at de digger joint mer enn de digger vin. Både i serien og overfor VG understreker Ajkic at han også advarer mot effekter cannabis kan ha. Han trekker frem at de som har anlegg for psykose bør være spesielt forsiktige. – Eller hvis du er veldig ung og bruker det mye, så kan det påvirke hjernens utvikling, har jeg hørt. Ajkic fikk selv merke hva omgang med ulovlige rusmidler kan føre til, da han i 2009 ble pågrepet med et parti cannabis, noe som kom frem i et VG-intervju i 2014. I 2010 ble han idømt samfunnsstraff for forholdet. Senere samme år begynte han å jobbe for NRK, hvor han ble fulltidsansatt i 2011. – Men jeg sa jo i fra til NRK, i stedet for å vente på at det skulle bli funnet ut. Han sier nå at det var viktig for ham å få frem sine egne erfaringer i «Rus». – Ja, for jeg lager ikke skremselspropaganda. Så det hjelper ikke å si «nei jeg har aldri prøvd det, og ikke prøv det du heller», for det har ikke fungert så langt. For at folk skal kunne snakke og være åpne, og hvis foreldre skal kunne dele sine erfaringer med sine barn, ville jeg sette et eksempel med å si ja, jeg har gjort det. Ajkic sier også at han aldri har prøvd andre illegale rusmidler. Han begrunner det med at han tror han er lett disponert for avhengighet. – Jeg fikk aldri lyst til å prøve sterkere stoffer, og det er fordi jeg kjenner meg selv. Hvis jeg hadde prøvd visse ting kunne jeg fått problemer med visse ting. Målet med «Rus» er ifølge Ajkic å få til en bedre debatt rundt temaet. – Det er gjerne noe som skiller generasjoner, se bare på hvordan foreldre og ungdom har blitt bedre til å snakke om sex, slik var det ikke før. Samtaler om rus har ikke fungert for folk flest – vi gjør det, men vi snakker ikke om det. I serien vektlegger han åpenhet og trygghet. – Hvis du kommer i trøbbel med rus er det viktig at du kan ta den telefonen hjem. Han minner om at rus er noe som foregår i de fleste aldersgrupper, men er ikke fornøyd med hvordan tematikken kommuniseres til ungdom. Ajkic viser til at han selv manglet en god serie om rus da han var yngre. – Det var én time på skolen, som mest var ment for å skremme. På den andre siden var det vennene mine som bare fortalte hvor gøy det var. Sannheten er jo begge deler, det er både godt og vondt ved rus. Programlederen mener at det er vanlig å tenke at folk som ruser seg har eller har hatt problemer av noe slag. – Man tenker at de har hatt det jævlig, men det kan hende at bare rusen er diggere enn det andre som foregår rundt dem. Mens andre bare synes det er diggere å være med venner, eller de har andre alternativer. Mange tør ikke å innrømme at det er gøy med rus, mener Ajkic. – De svarer gjerne om press, vanskelige tider i livet, men man må tørre å innrømme at man vil ha det gøy. De fleste av oss går det jo bra med, og de fleste fester ender bra


Den nye regjeringen vil la megafylket Viken gå tilbake til Akershus, Buskerud og Østfold. Men enkelte Ap-ordførere er uenige – og går mot egen statsminister. Kranglen om storfylket splitter Ap-ordførere:  – Verden blir ikke bedre av å gå tilbake, sier ordfører Merete Gandrud (Ap) i Flå.  Det samme mener Ola Nordal (Ap), ordfører i Ås.  – Jeg ønsker ikke oppløsning av Viken. Jeg mener det ville være dårlig bruk av samfunnets ressurser og av de ansatte i fylkeskommunen å rive opp igjen det som er etablert nå, sier Nordal.  Nordal og Granrud går dermed mot partikollega og statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) som med sin nye regjering har gitt grønt lys for å oppløse Viken fylkeskommune.  – For mye frem og tilbake Og nettopp dette lå an til å skje:  1. januar 2020 ble Viken fylke til etter en tvangssammenslåing av Erna Solbergs regjering. Prislappen var på 336 millioner kroner.  Viken var uenig.  Allerede i sin politiske plattform i 2019 slo fylkesrådet i Viken fast at de hadde som ambisjon å oppløse det nye storfylket.  Med Jonas Gahr Støres regjering kan fylkeskommuner og kommuner som er tvangssammenslått oppløses – om de sender søknad innen 1. juli 2022.  Men det er full forvirring. For det er ikke dermed sagt at Viken splittes.  Viken-motstanderne Ap, Sp, SV og Rødt har ikke et flertall i Viken fylkesting, skriver Fredrikstad Blad fredag. MDG er et av partiene som kan avgjøre.  Viken-motstanderne Gandrud og Nordal mener det er gode grunner til at storfylket bør bestå.  – Jeg synes det blir litt for mye frem og tilbake. Nå burde vi holde oss løsningsorienterte og få ting til å fungere, sier Flå-ordfører Merete Gandrud.  Nordal synes det har vært positivt å komme nærmere sine ordførerkollegaer i Østfold og Buskerud.  – Jeg ønsker å videreutvikle det fortsatt innen rammene Viken nå danner, sier Nordal.  – Ikke fått tid til å bli varme i trøya  Flå-ordføreren mener kommunene og det ferske fylket har fått altfor kort tid til å etablere seg. – Det har gått to år. Vi har ikke fått tid til å bli varme i trøya. Jeg vet ikke om oppløsning er en god løsning. Politisk vil jeg påstå at vi har hatt tettere og bedre kontakt med Viken enn de vi hadde under Buskerud, sier Gandrud. Hun understreker at dialogen mellom kommune og fylke har vært veldig god under coronapandemien. Gandrud påpeker samtidig at det var noen fordeler med gamle Buskerud fylke. – Det har vært litt trangere å få gjennom planer og prosjekter under Viken, sier hun og viser til blant annet regulering av hytteområder og arealplanlegging.  Gandrud stemte nei til fylkesoppløsning av det da ikke-eksisterende fylket i 2019. Valget begrunner hun følgende: – Det gjorde jeg fordi jeg ikke liker å gå tilbake på ting. Jeg liker å finne løsninger og få de til å fungere. Vi må gå fremover og ikke bakover. Reverserer vi så står vi på stedet hvil. – Tror du det blir fylkesoppløsning? – Ja, det tror jeg. Da er vi inne i prosessen igjen, sukker hun og legger til: – Da vi få inn nye ansatte og skaffe nyte samarbeidspartnere. Tenk på alle de flinke ansatte vi mistet i overgangen til Viken, og nå skal vi tilbake igjen? Om dét er bra for fagmiljøet kan vi ta en diskusjon om. Se også video med tilbakeblikk fra Stortingets spørretime om sammenslåing mellom Troms og Finnmark fra 2018: Andre jubler De fleste Ap- og Sp-ordførere i Viken er ikke enig med ordførerne i Flå og Ås.  I Aremark kommune ønsker ordføreren seg tilbake til Østfold.  – Jeg er helt klart for oppløsning, og det er også erfaringen vi har hatt i Fylkestingene. Viken er for uoversiktlig og stort, og fungerer ikke som arena, sier Håkon Lofthus Tolsby (Sp) til VG


Det nye navnet skal angivelig reflektere selskapets nye satsing. – Vil være en av de største rebrandingene i nyere tid, sier byråleder i Coxit PR om navnebytte av Facebook-appen.  Facebook kommer til å endre navn neste uke, skriver teknologi-nettsiden The Verge. De refererer en ikke-navngitt kilde tett på prosessen. Navnet skal reflektere selskapets fokus på å bygge «meta-universet», «metaverse» på engelsk, en virtuell virkelighet-versjon av internett. Ambisjonene deres er å bli kjent for mer enn bare sosiale medier og alt det negative som følger med, ifølge nettstedet. Toppsjef Mark Zuckerberg skal prate på en konferanse 28. oktober, men navnet kan bli offentliggjort før, skriver nettsiden videre. Facebook sier til Reuters, som også har sitert nyheten, at de ikke kommenterer rykter eller spekulasjoner. – Trykket er stort fra flere kanter Byråleder i Coxit PR Magnus Brøyn mener det ikke er snakk om at Facebook-appen bytter navn, men at Mark Zuckerburgs metavers skal bygges opp, og at navnebytte trolig er knyttet til dette. – De kommer aldri i verden til å bytte navn på Facebook-appen eller Instagram – det vi kjenner fra vårt digitale, sosiale liv. Men det de nok gjør klokt i er å ta tak i oppfatningen av Mark Zuckerburgs økosystem. Det burde hete «Zucks univers», sier Brøyn, og legger til: – Hvis Facebook-appen bytter navn, skal du få ringe meg igjen. Det vil være en av de største rebrandingene i nyere tid. Brøyn mener Facebook med dette ønsker å signalisere at de er i ferd med å bli et teknologiselskap.  – De er i en utvikling nå hvor det for eksempel kan være de kommer til å produsere mobiltelefoner. Så handler det om å synliggjøre at Facebook er mer enn bare et sosiale medier-selskap, og det vil et navneskifte kunne bidra til. Han mener det ikke er tilfeldig at nyheten om navnebytte kommer akkurat nå. – Trykket er stort fra flere kanter. Nedetiden og store saker rundt personvern og sikkerhet har bidratt til å skape en litt tåkete sky rundt selskapet, så dette er litt klassisk at kommer nå.   – Facebook har fått en del kritikk for at de har monopol. Hva skjer nå når de muligens skal introdusere et enda større univers igjen? – Jeg tenker at dette endrer ikke på hva Zuckerburgs univers faktisk består av. Det har blitt tydelig for mange at Facebook i stor grad kontrollerer mye av dette livet. Ansetter 10.000 nye Tidligere denne måneden ble det kjent at Facebook vil ansette 10.000 nye medarbeidere i EU. – Idet vi begynner på reisen som skal gi liv til metaverset, er behovet for spesialiserte ingeniører noe av det Facebook prioriterer høyest, het det i en uttalelse da nyheten ble kjent.  Rebrandingen av Facebook vil sannsynligvis samle Facebook-appen som en av flere produkter under et moderselskap hvor også Instagram, WhatsApp og flere hører hjemme.


Bilder viser en tilsynelatende sønderknust Alec Baldwin (63) på parkeringsplassen utenfor politihuset i New Mexico. Tragedien på filmsettet natt til fredag norsk tid har skapt overskrifter verden over, og en hel filmbransje er rystet. Alec Baldwin skal ved et uhell ha avfyrt skudd med en rekvisittpistol, og konsekvensene ble fatale. Den prisbelønnede filmfotografen Halyna Hutchins (42)  døde etter å ha blitt truffet i magen. Regissør Joel Souza (48) skal ha blitt truffet i skulderen, men er skrevet ut av sykehuset. Bilder fra utenfor sheriffens kontor i Santa Fe, viser en tydelig preget Hollywood-veteran med mobiltelefonen på øret og et munnbind i hånden.  Santa Fe New Mexican var de første til å vise bildene, som skal være tatt etter at Baldwin var avhørt, og som nå gjengis av flere medier.  Slettet bilde med kostymeklær Baldwin har ikke uttalt seg offentlig om det som har skjedd. Politiet etterforsker saken og avhører vitner. Ingen er så langt siktet.  Sheriffkontoret i Santa Fe County har ikke besvart VGs henvendelser fredag. Norsk filmvåpen-ekspert: −Aldri hørt om noe lignende Kilder på settet har opplyst til amerikanske medier at det dreide seg om løsskudd, men dette er ikke bekreftet av politiet. Medier skriver at det angivelig var ett skudd som rammet begge.  Tidligere på dagen la Baldwin ut et bilde av seg selv med «blodige» kostymeklær fra filmsettet med teksten «Tilbake til rolleskikkelsen på kontoret. Blimey – det er utmattende».  Denne posten er senere fjernet fra stjernens Instagram, der han følges av 2,2 millioner fans. Baldwin fyller hovedrollen som Harland Rust i westernfilmen, en lovløs som hjelper sitt 13 år gamle barnebarn med å rømme fra et fengsel i Kansas. Gutten er dømt til døden for å ha drept noen ved et uhell.  Nå er innspillingen av filmen, der Baldwin også er medprodusent, stoppet på ubestemt tid.  Ukrainskfødte Halyna Hutchins har fotografert flere filmer og TV-serier, blant annet «Archenemy» fra 2020 og årsferske «The Mad Hatter». Hun har også bakgrunn fra undersøkende journalistikk i England. Hutchins har hatt base i Los Angeles de siste årene. På 42-åringens Facebook kommer det frem at hun etterlater seg en sønn. Daily Mail skriver at hun var gift med barnefaren, en advokat. For to dager siden delte hun selv dette bildet på Instagram, som viser hele staben fra «Rust»-settet. Selv står hun nærmest Baldwin til høyre: Samme dag delte Hutchins denne videoen av seg selv, der hun skriver at «en av fordelene med å filme western, er at man får ri hest på fridagen». Filmkollegene og andre i bransjen er nå i dyp sorg. I sosiale medier strømmer det på med kondolanser og minneord om den avdøde filmfotografen, som disse: Baldwin startet karrieren tidlig på 80-tallet og kan skilte med roller i over 80 film- og TV-produksjoner, deriblant «My Sisters Keeper», «It's Complicated», «Rise of the Guardians», «Knots Landing», «Nip/Tuck», «Will & Grace» og «30 Rock. Seksbarnsfaren er også kjent for å ha parodiert Donald Trump i «Saturday Night Live». Gjennom hele karrieren har han havnet i den ene skandalen etter den andre, men aldri en så trist hendelse som dette. På videoen fra filmstedet, som er en hyppig brukt lokasjon for innspillinger av western, har politiet satt opp sperrebånd rundt en kirke, se VGTV: I 1993 ble Bruces Lees 28 år gamle sønn Brandon Bruce Lee drept etter å ha blitt truffet av det som skulle vært et løsskudd under filmingen av en dødsscene. Under obduksjonen ble det funnet en ekte kule i ryggen hans. Lees familie uttrykker nå sin medfølelse med Hutchins’ pårørende: «Våre tanker går til familiene til Halyna Hutchins og Joel Souza – og alle andre involvert i hendelsen på «Rust». Ingen skulle noensinne bli drept av en pistol på et filmsett. Punktum», står det på minnekontoen til Brandon Bruce Lee, som driftes av hans søster. Filmstjernen Elijah Wood (40) er blant dem som yttrykker sin forferdelse over at en ny tragedie har skjedd. «Helt grusomme og knusende nyheter om filmfotograf Halyna Hutchins. Mine tanker går til familien», skriver han

Skytetragedien:  Bilder viser knust Alec Baldwin


STORTINGET (VG) Erna Solberg har ikke vært ute av kontorene sine en hel uke, før hun deler sin slagplan for hvordan hun skal ta tilbake makten fra Jonas Gahr Støre. Tidligere statsminister Erna Solberg (H) har allerede funnet seg godt til rette på kontoret som opposisjonsleder, når hun møter VG for å fortelle om sine planer de neste fire årene.  Og én ting slår hun fast umiddelbart, hun vil ikke la statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) starte sitt virke som statsminister med hvetebrødsdager på hennes gamle kontor.  Eksstatsministeren mener at Støre nå må levere mer politisk substans, langt utover de punktene Arbeiderpartiet og Senterpartiet lanserte på Hurdal.  – Regjeringen sier foreløpig ikke så mye konkret om hva de skal gjøre. De bruker bare overskrifter. Nå skal de gå fra slagord til substans og da blir det spennende å se hva de kommer med og hvor enige de faktisk er bak overskriftene, sier Høyre-leder Erna Solberg til VG.  – Den store retningen for Støre fremover er tydeligvis ord. Ikke substans, sier hun. Tre angrepspunkt Erna Solberg sier at hun ikke vil prøve å «ta» regjeringen på de små valgløftene de ikke innfrir, men utfordre dem på de store tingene.  Hun har blinket seg ut tre hovedområder hvor hun vil utfordre regjeringen:  – Har Støre løsningene for morgendagens problemer? – Nei, ikke ut ifra denne erklæringen i alle fall. Og så ser vi veldig lite virkemidler. Morgendagens problemer og utfordringer dreier seg om kunnskap, kompetanse, forskning og utvikling, inkludere flere og skape bedrifter som over en bred sko jobber på innovative måter og sikrer at vi når klimamålene, sier hun.  – Ap samarbeidet med dere om noen reformer etter 2013 og trakk seg senere fra noen av dem. Frykter du å havne i samme felle? – Jeg synes ikke de havnet i noen felle. De hadde bare ikke ryggrad til å stå opp og si at Norge trengte en politireform og si at den var god. Jeg er helt sikker på at evalueringen vil vise at dette var en riktig reform, sier hun og legger til: – Til tross for en stor satsing så mener vi at veksten fremover skal komme ute i ytre etat. – Undergraver vekstkraften Solberg er kritisk til regjeringens plan om en mer aktiv stat mot næringslivet.  – Det mangler ikke statlige eierskap i Norge, slår Solberg fast.  – Problemet er å finne de riktige virkemidlene til næringslivet. Små og mellomstore bedriftene blir enormt viktig fremover, der finner vi mange av de kreative sjelene. Solberg mener Aps politikk vil kunne gagne de store selskapene, mens små bedrifter blir sittende med regningen. – Har man en næringspolitikk hvor man da bidrar til de store bedriftene med rammevilkår, eierskap og penger, og samtidig skal hente pengene fra de små og mellomstore bedriftene, så undergraver man vekstkraften i annet næringsliv.  Kan hjelpe Støre Solberg forventer at en regjering utgått av venstresiden først lener seg på SV i Stortinget og i budsjettet. Hun sier at Støre har sagt at han ønsker færre forlik med høyresiden – men lukker ikke selv døren.  – Hvem er Erna Solberg, opposisjonslederen? – Hun er ikke så veldig forskjellige fra Erna Solberg, statsministeren. Vi skal være i konstruktiv opposisjon. Fordi Høyre er Høyre, så er vi opptatt av å være forutsigbare og at en opposisjon har et ansvar for at landet fungerer på en god måte. Dermed åpner Høyre for at de kan bidra til å sikre regjeringen flertall i Stortinget, uten støtte fra venstresiden til venstre for Ap og Sp.  – Vi vil hjelpe regjeringen hvis de har saker som går i riktig retning for oss, som de har utfordringer på, sier Solberg. Klar til fire nye år Erna Solberg har tidligere sagt til VG at hun kommer til å lede Høyre inn i valgkampen i 2025, men hun har også understreket at det kommer et generasjonsskifte i Høyre. – Blir du her til neste valg? – Min plan er det, sier Solberg. – Og det skal vi tro på?  – Min plan er det


Meldingene om at russiske soldater kjemper på Ukrainas side er ikke bekreftet fra uavhengig hold.  Russere som vil kjempe på Ukrainas side mot den russiske invasjonen har ifølge ukrainske myndigheter fått en egen legion i den ukrainske hæren.  Mandag publiserte den angivelige legionen, som kaller seg «Freedom of Russia», en video på Instagram der de skriver at de har ankommet Donbas øst i Ukraina for å delta i kampene ved frontlinjen.  Forsker ved Forsvarets Høgskole, Tobias Sæther, sier til VG at han har sett at ukrainske myndigheter har gått ut med at russiske soldater skal ha vervet seg på ukrainsk side, men sier at han ikke har kunnet verifisere dette.  På generelt grunnlag sier han at en del russiske soldater har opplevd at krigen ble solgt inn som noe helt annet enn det den var.  – Da de russiske soldatene kom på bakken i Ukraina be de umiddelbart engasjert i skarpe utvekslinger. De ble ikke mottatt som frigjørere, men som okkupanter, sier Sæther.  5. april avholdt tre maskerte menn en pressekonferanse, som ble kringkastet på Youtube og publisert på ukrainske Interfax, der de slo fast at det ikke foregår noen spesialoperasjon i Ukraina.  – Det foregår en ekte krig her, mot sivilbefolkningen, uttalte en av legionærene.  Motivasjonen deres er å bekjempe Putins regime, uttalte gruppen på pressekonferansen.  På videoen hevder en av de maskerte mennene at den russiske regjeringen lurte dem til å gå inn i et suverent land for å utføre det han beskrev som «krigsforbrytelser», ifølge Time.  Etter at han ble tatt til fange av ukrainske styrker, og løslatt igjen, gikk han over til ukrainsk side, hevder han.  Russland har ikke kommentert påstandene.  På pressekonferansen sa legionen at de også har medlemmer fra Hviterussland.  Gruppen bærer emblemer med blå og hvite flagg på uniformene, som har blitt kjent som et symbol som representerer motstand mot den russiske invasjonen av Ukraina.   Forsker Tobias Sæther sier at han tror at dersom det er slik at de ukrainske myndighetene aktivt jobber for rekruttering av russiske soldater, så er det først og fremst for å sette en støkk i den russiske kampviljen.  – Jeg tror ikke det på kort sikt tilfører veldig mye kampkraft. Det dreier seg om kost og nytte når det kommer til opptrening, sier han.  Den ukrainske regjeringen har ønsket alle som ønsker å kjempe sammen med dem varmt velkommen.  27. februar annonserte president Volodomyr Zelenskyj at det var opprettet en «internasjonal legion» for utenlandske frivillige som ønsket å delta i kampen for å forsvare Ukraina.  Ti dager senere hevdet Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba  at de hadde mottatt nær 20.000 søknader. Den angivelige russiske legionen vil ikke oppgi hvor mange medlemmer de har av hensyn til soldatenes sikkerhet, sier de på pressekonferansen de avholdt tidlig i april.  De hevder å ha mottatt mer enn 300 søknader fra folk som vil verve seg til legionen.   Onsdag forrige uke skrev det ukrainske forsvarsdepartementet på Telegram at lederne i «Freedom of Russia» besøkte russiske fanger for å velge ut de som ønsker å tjenestegjøre for Ukraina, ifølge Newsweek.  I helgen ble det publisert videoer av militære kjøretøy som kjører gjennom Poltava-regionen i sentrale deler av Ukraina.  Samme dag skriver «Freedom of Russia»-legionen på Twitter og Instagram at legionen beveger seg til slagmarken øst i Ukraina.

Ukraina hevder de har opprettet russisk legion


(Manchester City – Real Madrid 4–3) Real Madrid gikk til tider i oppløsning mot Kevin de Bruyne (30) og Manchester City, men briljante Karim Benzema (34) holdt liv i finaledrømmen med en minneverdig straffe. Forventningene var store før gigantmøte mellom Manchester City og Real Madrid, og sjelden har en kamp innfridd så til de grader. Syv scoringer, mange av dem spektakulære, ble servert foran et fullsatt Etihad Stadium. Kevin de Bruyne startet festen, før Karim Benzema avsluttet med sin panenka-straffe ti minutter før slutt. – Målvakter vet hvordan jeg tar straffer, så noen ganger må man endre, sier Benzema til RMC Sport. Det var franskmannens andre scoring i kampen, og med det er han oppe i 14 scoringer i Champions League denne sesongen. Det antallet er det bare trekløveret Cristiano Ronaldo, Lionel Messi og Robert Lewandowski som har nådd på en sesong i Europas gjeveste klubbturnering. Ni av de 14. scoringene til Benzema har kommet på de fire siste kampene i turneringen. – En fantastisk kamp, skriver tidligere Real Madrid-spiller Mesut Özil på Twitter, og legger til at Benzema har gjort seg fortjent til å vinne Ballon d’Or. – Helt ærlig tenker jeg hovedsakelig på å vinne La Liga og Champions League, ikke Ballon d’Or. Jeg tenker først og fremst på de kollektive troféene, sier Benzema. – Du store all verden. Vi har sett absolutt alt i denne kampen. Utrolig mot og ferdigheter. Å tørre å slå straffen rett ned i midten krever litt av deg. For en kamp vi har hatt her i kveld, sier tidligere storscorer Alan Shearer hos BBC Radio 5 Live. Kampen mellom Manchester City og Real Madrid er den semifinalen i Champions League-historien med flest mål – sammen med Ajax mot Bayern München i 1995 og Liverpool mot Roma i 2018, som begge endte 5–2. – For fansen som så på var det åpenbart en fantastisk fotballkamp, sier Phil Foden til BT Sports. – Som en manager, når du ser laget ditt spille på denne måten, er resultatet det minst viktige - selv i en semifinale i Champions League, sier Manchester City-manager Pep Guardiola til TV 2. – 8–0 hadde vært bedre, men det skjer bare i eventyr og i fantasien, legger spanjolen til. Det tok bare halvannet minutt før ballen lå i nettet for første gang. Riyad Mahrez løftet ballen inn i feltet, der De Bruyne stupheadet ballen i mål etter 93 sekunder. Ti minutter senere kom nummer to, og nok en gang var De Bruyne involvert. Det belgiske midtbanegeniet la ballen inn til Gabriel Jesus, som fulgte opp sine fire scoringer i helgen med å sette inn 2–0. For første gang i sin stolte Champions League-historie hadde Real Madrid sluppet inn to mål i løpet av de første elleve minuttene av en kamp, og det kunne fort sett enda styggere ut for Carlo Ancelottis mannskap. Etter en snau halvtime ble nemlig Mahrez spilt fri på høyrekanten. Han hadde med seg Foden på blank kasse, men gikk for egne sjanser og banket ballen i nettveggen. Like etter fikk Foden en stor mulighet, men hans forsøk snek seg utenfor stolpen av Real Madrid-keeper Thibaut Courtois. – Vi startet veldig bra, og kunne punktert kampen, sier Foden. Manchester City-dominansen hadde vært enorm, men etter en drøy halvtime smalt det imidlertid motsatt. Ferland Mendy løftet inn til landsmann Karim Benzema, som brukte venstrefoten på perfekt vis da han sendte ballen i det lengste hjørnet. Foden misbrukte to gode muligheter, men på det tredje skulle det skje for unggutten. Fernandinho løftet ballen inn til en umarkert Foden, som headet inn 3–1 tidlig i andre omgang. Bare et par minutter etter at Foden fikk nettsus, løp Vinícius Júnior fra alt og alle før han plasserte inn 3–2.  Manchester City gikk så opp i en tomålsledelse for tredje gang i kampen. Ballen falt til Bernardo Silva, som banket den opp i krysset med en strålende avslutning. Da man trodde kampen ikke kunne ha flere vendinger, fikk Real Madrid straffe etter en hands av Aymeric Laporte ti minutter før slutt. Benzema stilte seg opp, og tok ansvar med en strålende panenka-straffe – betegnelsen på når man chipper ballen i mål fra ellevemetersmerket. Neste onsdag møtes lagene til returoppgjør i den spanske hovedstaden. Der avgjøres det hvem som skal til Champions League-finalen i Paris 28. mai


Arrangøren hadde ikke varslet Oslo-politiet om motorshowet på Bjerke i god tid på forhånd.  Det opplyser politiadvokat Bente Vengstad til VG. Syv mennesker ble skadet da en oppvisningsbil krasjet inn i tribunen under Aranis Klaas Monster Truck Show i Oslo søndag. Alle er ifølge politiet utenfor livsfare. – Vi ble underrettet om arrangementet samme dag. Da hadde vi ingen sjanse til å sjekke de sikkerhetsmessige forutsetningene, sier politiadvokaten i Oslo til VG. Ifølge politiloven skal den som vil benytte offentlig sted til demonstrasjon, opptog, møte, stand eller lignende, gi politiet melding om dette i god tid på forhånd. Politiet kan fastsette vilkår for slike samlinger. Dagbladet meldte først at politiet ble varslet fredag. Omkring 800 tilskuere var til stede. Bare sperrebånd og plastkjegler skilte publikum fra motorshowet på parkeringsplassen utenfor Bjerke travbane. – Det holder ikke. Hadde vi vært klar over at det ikke var mer solide, fysiske sperringer, ville ikke arrangementet blitt tillatt, sier politiadvokat Vengstad. Hun opplyser at politiet har stanset motorshowene som tirsdag og onsdag skulle vært på Øvrevoll galoppbane i Bærum. To siktet etter ulykken Lederen for det tyske familieforetaket bak showet, Daniel Klaas, ble mandag avhørt av politiet. Han er siktet for uaktsomt å ha fremkalt fare for allmennheten. Sjåføren av bilen som kom ut av kontroll, blir avhørt tirsdag. Han er siktet for brudd på veitrafikklovens bestemmelse om hensynsfull og aktpågivende kjøring. Bilen er beslaglagt, men resultatet av de tekniske undersøkelsene er ikke klart. Petter Håkestad, som i en årrekke har bistått Aranis Klaas i Norge, bekrefter overfor VG at han fredag underrettet Oslo-politiet om helgens tre show på Bjerke. – Vi trenger ikke innhente tillatelse fra politiet, men sender melding om at vi skal ha show. Og så hører vi ikke noe mer. Sånn foregår det, sier Petter Håkestad. Klaas’ advokat i Norge Patrick Lundevall-Unger mener ulykken var et uhell og har antydet at sjåføren i begynnelsen av 20-årene ble blendet under manøveren. Under opplæring Videoklipp tatt av tilskuere viser to sølvgrå BMW-er som rygger i høy hastighet langs tribunen, for så å snu og kjøre fremover. De utfører samme manøveren synkront flere ganger. Siste gang skjener den ene bilen ut i det de snur og reverserer rett inn i tribunen. Speaker på Bjerke kunngjorde i høyttalerne at sjåføren var under opplæring. Aranis Klaas har arrangert oppvisninger i mer enn 40 år, men har ifølge Daniel Klaas aldri hatt en slik ulykke.  Politiets ansvar – Arrangementet på Bjerke i helgen faller ikke inn under motorsportforskriften, opplyser seniorrådgiver i Vegvesenet Anette Hauge til VG. Motorsportforskriften omhandler konkurransekjøring, trening og ferdighetstrening på lukket bane eller annet avsperret område – ikke oppvisninger på parkeringsplasser. Hun sier at motorshowet er politiets ansvar etter paragraf 11 i politiloven om arrangement på offentlig sted, hvor det heter at politiet kan sette vilkår for sammenkomsten.

Motorshow-ulykken  Politiet: - Det holder ikke


Morrissey har fått nok av å lese intervjuer med sin gamle makker Johnny Marr  og ber ham om å leve sitt eget liv. The Smiths er et av de store bandene fra 80-tallet som aldri har latt seg friste til gjenforening mange år etter at de ga seg.  Og det ser ikke ut til at det vil skje i dette livet. Bandet ble oppløst i 1987 etter albumet «Strangeways here we come».  Versjonene rundt hva som førte til bruddet er flere. Johnny Marr har gjentatte ganger forklart dem som ville høre på at han ikke orket mer fordi bandet stadig vekk sparket managere, noe som førte til at han satt igjen med masse ansvar han ikke var klar for som 23-åring.  I tillegg til at Morrissey kunne være krevende å samarbeide med.  Husker du denne? Norsk produsent rister på hodet av gitarlegende  Både Morrissey og Johnny Marr gikk videre til andre prosjekter. Marr spilte i flere band før han i de siste 8 årene har satset på sin egen solokarriere. Morrissey har en langt mer suksessfull solokarriere, med klassiske album som «Viva Hate» og «Your Arsenal»  i bagasjen.  I de siste årene har han imidlertid fått mer oppmerksomhet for diverse uttalelser og angivelig rasisme. Dette har igjen Johnny Marr blitt spurt om når han blir intervjuet, i tillegg til de evinnelige spørsmålene om bruddet. Og Marr har svart villig vekk, med påfølgende overskrifter i britisk presse. Etter siste intervjurunde i forbindelse med Marrs soloalbum «Fever Dreams pt 2» har Morrissey, som på sin side sjelden har nevnt Marr når han blir intervjuet,  skrevet et åpent brev til Marr.  Les også: Rasende Morrissey forlot scenen i Oslo Her anerkjenner han at den britiske pressen vil publisere hva det måtte være, som han skriver, «så lenge det er slemt». Nå vil Morrissey ha en slutt på å bli nevnt: – Kan du, vær så snill ,slutte å nevne mitt navn i intervjuer? Kan du vær så snill, diskutere din egen karriere, dine soloeskapader og din egen musikk? Hvis du kan, kan du holde meg utenfor det? skriver Morrissey på Morrissey Central.  Morrissey går videre og forteller Marr at han ikke lenger kjenner sin tidligere vokalist. – Du vet ingenting om mitt liv, mine intensjoner, mine tanker og følelser. Likevel snakker du som om du var min psykiater med jevnlig tilgang til mine instinkter. Vi har ikke kjent hverandre på 35 år, som er flere livsløp siden. Da vi møtte hverandre var vi ikke suksessfulle. Vi hjalp hverandre begge til å bli dem vi er i dag. Kan du ikke la det være sånn? Skriver Morrissey som mener Marr år etter år, tiår etter tiår har beskyldt Morrissey «for alt».


Joe Biden lover at Russland vil bli stilt til ansvar, hvis styrkene deres invaderer Ukraina. Men han tror fortsatt ikke Vladimir Putin ønsker full krig. – Min gjetning er at han vil gå inn, sa Joe Biden om Putin og Ukraina, da han markerte sitt første år i Det hvite hus med en pressekonferanse onsdag kveld norsk tid.  Spenningen omkring Russland og Ukraina kom høyt på dagsorden. Russland skal ha 100.000 soldater på grensen til nabolandet i sørvest. – Katastrofe for Russland – Hvis de faktisk gjør hva de kan med troppene de har på grensen, kommer det til å bli en katastrofe for Russland, lovet den amerikanske presidenten. Han forsikret at USA og deres allierte ville påføre Russland store kostnader og betydelig skade, om landet invaderer Ukraina. Biden sa i Genève at han tror det siste Putin ønsker, er en ny kald krig. De to presidentene snakket to ganger med hverandre i desember. – Jeg tror fremdeles ikke Putin vil ha full krig. Men jeg tror han setter USA og NATO på prøve. Og at han vet det vil koste ham dyrt, om han går inn i Ukraina. Biden sier at han og Putin ikke har problemer med å forstå hverandre. Lover strenge sanksjoner – Putin har aldri sett sanksjoner som dem jeg har lovet, sa Biden. Han sa blant annet at russiske banker ikke lenger vil få handle i amerikanske dollar, om landets militære styrker går inn i Ukraina. Biden sa at slike tiltak vil være ødeleggende for Russland, men også vil ha negativ innvirkningen på økonomien i USA og Europa. Samtidig fremholdt den amerikanske presidenten at en mindre inntrengen fra Russlands side i Ukraina ville utløse mindre motreaksjoner enn en full invasjon. Biden sa at han er opptatt av å holde samlet front i Nato og vedgikk at medlemslandene ved en mindre inntrengen kan være uenige om hvilke reaksjoner som er passende. – Gjetter at han går inn – Jeg er ikke sikker på at han er sikker på hva han skal gjøre. Jeg gjetter at han går inn. Han må gjøre noe, sa Biden om Vladimir Putin veivalg i Ukraina. Biden sa at det eneste han er sikker på, er at avgjørelsen er Putins alene. – Jeg mistenker at det kommer an på hvilken side av sengen han står opp på om morgenen, med tanke på hva han nøyaktig vil gjøre, sa den amerikanske presidenten. Han påpekte samtidig at det ikke bare er «plankekjøring» for russerne. Han forutser at tapene av menneskeliv vil kunne bli store ved en invasjon i full skala. – Går han inn, vil vi øke vår tilstedeværelse i Polen og Romania. Vi har en hellig forpliktelse til å forsvare de landene. De er en del av Nato, understreket Biden. Han viser til at den internasjonale forsvarsalliansen er bygget på prinsippet om «én for alle, alle for én», forankret i den mest kjente av Atlanterhavspaktens 14 artikler, Artikkel 5. – Putin har et klart valg: Enten nedtrapping og diplomati, eller konfrontasjon og konsekvenser.  – Omikron nye fienden Biden åpnet pressekonferansen med å peke på hva han kaller «enorm fremgang». Han trakk frem at 210 millioner amerikanere er fullvaksinert, at seks millioner nye arbeidsplasser er skapt, at ledigheten synker og at barnefattigdommen er redusert. – Men fremdeles er mye frustrasjon og utmattelse. Og vi vet hvorfor. Omikron har utfordret oss og er blitt den nye fienden, sa Joe Biden i sin innledning. Han fremholdt at det er grunn til bekymring, men ikke til panikk. – For mange har det vært mye å bære, men vi er på et annet sted nå. Vi har verktøyene – vaksiner og massetesting, slik at vi kan redde liv og holde skoler og virksomheter åpne. – Alt blir bedre Onsdagens formelle pressekonferanse er bare presidentens andre på amerikansk jord, siden han inntok Det ovale kontor.  Første spørsmålet var så tøft som ventet: – Inflasjonen øker, lovforslagene dine stanses i Kongressen, covid-19 tar livet av 1500 amerikanere hver dag og nasjonen er fremdeles splittet. Lovet du for mye? – Hvorfor er du slik en optimist, repliserte Biden. Så forsikret presidenten at han ikke hadde lovet for mye og gjentok at fremgangen hadde vært enorm i hans første år som president


Sangstjernen Adele beklager til fansen i et gråtkvalt klipp på Instagram. Hun har ikke klart å få ferdig Las Vegas-showet sitt i tide, forteller hun. – Vi har forsøkt absolutt alt for å få det til tidsnok og bra nok for dere, men vi har blitt ødelagt av forsinkede leveranser og covid, sier hun. Rundt halvparten av besetningen har corona, forteller hun videre. Konsertene «Weekends with Adele» satte salgsrekorder i Las Vegas da billettene ble lagt ut for salg i desember. Hver helg frem til i midten av april var solgt ut, og premieren skulle være fredag. Nyheten om avlysningen kommer dermed rundt et døgn før Adele skulle gå på scenen. – Jeg er skuffet og ferdig. Og jeg er så lei for at beskjeden kommer i siste øyeblikk. Vi har vært våkne i mer enn 30 timer og forsøkt å finne ut hvordan vi kan få det til, forteller sangeren, mens hun kjemper for å holde tilbake tårene.  – Vi har gått tom for tid. Jeg er så opprørt, og veldig flau. Balladedronningen, som har det fulle navnet Adele Laurie Blue Adkins, avviklet for to år siden sitt turné-firma Remedy Touring LLP. Det ble tolket som et endelig tegn på at stjernen ikke kommer til å reise på turné igjen. Hun lover nå å sette opp nye datoer for de avlyste konsertene.  Adele er regnet som en av Storbritannias største artister, og er den første kvinnen, etter Beyoncé, til å vinne seks Grammy-Awards statuetter på én og samme kveld.

Gråtkvalt Adele:  - Har forsøkt absolutt alt


Mens hetebølger og skogbranner herjer Europa, er vannstanden i en rekke elver og innsjøer i flere land på et kritisk nivå. – Dette er sterkt påvirket av klimaendringene, sier forsker. Greenwich Park, en kjent grønn lunge og yndet tilfluktssted for bytrøtte innbyggere i London, er nå redusert til en knusktørr lysebrun slette. Før helgen kalte brannvesenet gresset i London for en brannfelle, der «en minste lille gnist kan starte en flamme som vil sørge for ødeleggelser». Sørlige England har nettopp vært igjennom den tørreste juli-måneden som noen gang er registrert. Og august er så langt ikke noe bedre: I det nordøstlige England har det regnet bare 12 prosent av gjennomsnittet, mens det i sørøst og sørvest ikke har regnet i det hele tatt. Nesten 90 prosent av elvene i England har som følge av det manglende regnet lavere vannføring enn normalt, og i 29 prosent av dem er det eksepsjonelt lav vannføring. Nå har britiske myndigheter erklært tørke, noe som vil følges opp med omfattende restriksjoner på bruk av vann. Vanskelig for skipsfart I majestetiske Rhinen i Tyskland, en av Europas viktigste handelsårer, er det også langt mindre vann enn vanlig. Vannstanden er i ferd med å nå et kritisk lavt nivå, og kan bli aktuelt å begrense transport av olje og bensin på lasteprammene på elven. Ved det trange og grunne partiet ved Kaub var vannstanden før helgen nære den kritiske grensen for trygg navigering på elven. Skipsselskapet HGK Shipping har sagt til BBC at det er sannsynlig at øvre Rhinen vil bli stengt helt for trafikk. Vannet borte i elvene - jordbruket rammes Nord-Italia er også inne i en kritisk tørkeperiode noe som har rammet Italias største innsjø, Gardasjøen. Ifølge Euronews er innsjøen nå nært det aller laveste nivået som noen gang er målt. Temperaturen i vannet har også steget til 26 grader, og mye av vannet har fordampet. Også Italias lengste elv Po er hardt rammet, noe som igjen går utover jordbruket som er avhengig av vannet fra elven. Det antas at mellom 30 og 40 prosent av sesongens innhøsting er tapt som følge av tørken. Dramatiske nyheter - samme historie Som med Themsen, Po og Rhinen er også andre elver og innsjøer rammet rundt om på det europeiske kontinentet. Samtidig har brannmenn kjempet intenst mot skogbranner i Spania og Frankrike. Disse enkeltnyhetene er endel av den samme historien, påpeker Bjørn Hallvard Samset, klimaforsker ved CICERO Senter for klimaforskning: – Dette er sterkt påvirket av klimaendringene. Hetebølger som denne og den tilhørende tørken er akkurat den typen ekstremvær vi advarte om i FNs klimarapport i fjor, sier han til VG. Samset mener verden vil se flere og flere av denne typen hetebølger etter hvert som den globale oppvarmingen blir sterkere.  – Det vil ikke skje hvert år, men de vil komme stadig oftere, sier han. Forskeren mener at det i årene som kommer, i hele Europa sør for Danmark, vil bli mindre regn. Og kombinert med hetebølger, vil det gi forutsetninger for tørke. – Så å si alle ekstremværhendelsene vi ser i dag er grundig påvirket av klimaet. De er ofte opp mot 10, 15, 20 ganger mer sannsynlige enn de var før den globale oppvarmingen, sier Samset.


Nato har stort sett vært opptatt av krig og fred og våpen. Nå beskriver alliansen klima som fremtidens største utfordring – fordi den utgjør en trussel mot vår sikkerhet. Hetebølgene og tørken som herjer flere steder nå, er et eksempel. – Global oppvarming gjør verden mer farlig. Den har en alvorlig innvirkning på vår sikkerhet. Derfor betyr den noe for Nato, sa Natos generalsekretær Jens Stoltenberg allerede i fjor. I slutten av juni kom rapporten fra Nato om hvordan klimaendringer påvirker sikkerheten vår.  På Nato-toppmøtet i Madrid i slutten av juni, ble klima for første gang tatt med i Natos strategiske konsept.  Det er et sentralt dokument som viser de største truslene og utfordringen alliansen står overfor i årene som kommer.  Bakgrunnen er denne: Humanitære katastrofer blir til nye flyktningstrømmer som påvirker mange Nato-land direkte. Flere områder blir ubeboelige, og tilslutningen til terrorgrupper øker.  Ekstremvær og naturkatastrofer vil utgjøre en stor risiko for stadig flere mennesker. Stigende havnivået vil utgjøre fare for militærbaser og samfunn, og både våpen og soldater må tåle mer av ekstrem kulde og hete.  – Disse endringen tvinger oss til å tenke på sikkerhet og forsvar på en helt nye måte, understreket Stoltenberg.  Krigen i Ukraina kombinert med tørke har allerede bidratt til sultkrise for millioner i Afrika.  Folk som ikke har trygg bolig, ikke nok mat eller vann, blir sinte. De flykter og de gjør opprør. Både den franske revolusjon og Hitlers fremvekst i Tyskland hadde sitt utspring i dårlige tider, børskrakk og matmangel.  Det samme var årsaken til at millioner av europeere, inkludert nordmenn, flyktet/emigrerte til Amerika. Den arabiske våren startet også med økte matvarepriser, og at særlig unge og fattige reagerte i desperasjon.  Klimaendringer forsterker eksisterende kriser og sikkerhetsutfordringer, og lager nye: Tørke og sult fører til større tilslutning til terrorgrupper. Ikke nødvendigvis fordi de støtter ideologien, men fordi gruppene tilbyr mat og dekning av andre elementære behov.  I ekstrem hete kan både våpen og soldater få problemer med å fungere slik vi forventer og er avhengige av. I USA er allerede flere soldater døde av hete under trening, og mange flere har fått medisinsk behandling for heteslag. Klimaendringenes konsekvenser har kraft i seg til å velte selv solide, demokratisk samfunn.  Mennesker også i rike land risikere å måtte flytte på seg på grunn av klimaendringer. Og jo varmere det blir, jo større blir sikkerhetsrisikoen. Akkurat nå skrives det om hetebølge i store deler av Europa. Enorme branner som følge av tørke og hete herjer middelhavslandene. Mennesker, hus og jordbruksavlinger er truet.  Selv Storbritannia, ikke akkurat kjent for sitt varme sommervær, skal få over 40 graders varme. Det er livsfarlig, bokstavelig talt.  I 2003 døde 70 000 mennesker i Europa av hete. Klimaforskere anslår at hele Sør-Europa kan forvente høyere temperaturer og mindre regn som følge av global oppvarming. På toppen av det hele er det vannmangel og allerede rasjoneres vannet i flere land.  I Italia har vannmangelen gjort at flere regioner har innført strenge rasjoneringen på vann, der folk nektes å bruke vann til å vanne planter og fylle basseng, fordi det lille som finnes må gå til landbruket for å sikre avlingene.  Andre steder er bilvask og all unødig bruk av vann forbudt, og fontener er skrudd av for å sikre befolkningen nok drikkevann.  I den lille byen Castenaso har borgermesteren forbudt frisører å vaske kundenes hår to ganger, for å spare vann.   I Frankrike evakueres tusenvis nå på grunn av hete og branner. Portugal og Spania har også vannrasjonering og branner.  I Kina er det sendt ut hetebølgevarsel med temperaturer over 40 grader i 24 byer


ULRIKEN (VG) Erna Solberg skal det neste året knive med mannen om hvem som selger best. De skriver begge bok.  I dette politiske sommerintervjuet 643 meter over Bergen sentrum, sier Høyre-lederen at hun blant annet skriver om Norges hovedutfordring: Å få flere i jobb. Hun tar til orde for at deler av NAV kan privatiseres og at vi bør gi støtte til folk som vil jobbe. Hun sier bedriftene må skjerpe seg og være mer positive til 50–60-åringer. Og hun mener vi er pensjonister altfor lenge. – Vi måtte ut på tur – Jeg har bodd rett under her, sier Solberg og peker på liten prikk langt der nede, et hvitt hus med grått tak i Årstadveien i Bergen. Vi møter henne på toppen av Ulriken, i hennes kjære Bergen. – Vi hadde hunder, så vi måtte ut på tur. Ulriken har vært primærstedet vi brukte som utgangspunkt for turer over viddene. Vi gikk ofte over fjellet og kom ned Fløyen i sentrum. – Har du gått opp? – Ja, da. Det var før trappene, sier hun: Nå er det sherpatrapper som gjør turen opp til toppen litt lettere. Vi tok gondolen Bruse opp og ned. Har ikke lest mannens manus Den store nyheten hun sprekker er at hun også skriver bok. At mannen snart blir forfatter er allerede kjent: Hun har så stor tillit til ham, at hun ikke har lest hans manus. – Han skriver om oss og om sine opplevelser med å være gift med meg. Jeg har ikke lest boken, men hører bare hva han sier om hva han skriver. De har ikke sittet med hver sin pc ved siden av hverandre og skrevet. – Sindre var tilnærmet ferdig med skrivingen da jeg begynte. Min kommer neste vår. Det er ingen biografi eller bok om det indre liv i regjeringen. Den handler om politikk; om fremtidsutfordringene våre som land. – Tar ikke inn over seg vår største utfordring Hun sier at politikk ofte er kortsiktig og slagordpreget. – I boken trekker jeg de store linjene. Hovedutfordringen er at vi mangler folk. Da må vi prioritere offentlig sektor og våre viktigste næringer, som er mest produktive og som gir oss mest inntekter og ansatte. – Er det mulig å styre politisk? – Nei, men vi kan erkjenne at vi ikke skal motvirke det politisk. Hun viser til nye SSB-tall: 40 prosent av norske kommuner kommer til å oppleve betydelig nedgang i befolkningen. – Norsk politikk tar ikke inn over seg at vår største utfordring fremover er mangel på folk, for å opprettholde strukturer og for å kunne gi gode tjenester. – Penger er det minste problemet i Norge Hun sier det er tre ting som er avgjørende: – Det er fint at vi blir eldre, men det blir en utfordring fordi en stadig mindre andel vil være i arbeidsfør alder. Det er en pensjonsutfordring, som ikke dreier seg om penger. Penger er det minste problemet Norge har, sier hun. – Da kan vi kanskje løse det ved å tilby unge for å føde barn 100.000 kroner: En babyboom kan hjelpe? – Jeg har ikke alle svarene og det er nok ikke slik at løsningen er å få flere barn. Vi må trolig ta ned noen ambisjoner for hva vi skal gjøre: Skal vi ha nok folk i nødvendige jobber i offentlig sektor, så må vi effektivisere på andre områder. Hver tiende du møter er ufør Sysselsettingsveksten har i all hovedsak kommet fra utlandet. Men hun sier at vi trolig ikke kan belage oss på at ny stor arbeidsinnvandring kan redde oss. – Alle land i Europa sliter med å skaffe arbeidskraft. Det ligger ikke an til at vi får nye strømmer fra eksempelvis Polen og Sverige. Blant annet fordi lønningene og arbeidsforholdene i Polen og andre land, er blitt bedre. Det er en stor utfordring at hverken Solbergs regjering eller Støre-regjeringen foreløpig har klart å gjøre noe med; veksten i utenforskapet hvor over 600000 i arbeidsfør alder ikke jobber og hvor antallet uføre bare øker, og er oppe i 374 000. Det betyr at hver tiende person mellom 18 og 67 år, som du møter på gaten, er ufør. Vil gi støtte for å få folk i jobb – Vi har mange flere veier ut av arbeidslivet enn vi har veier inn

- Penger er det minste problemet i Norge


STIKLESTAD/VERDAL (VG) Mens strømprisene bekymrer i sør, har gartner Eivind Gynnild i Verdal så lave strømutgifter at han vurderer å utvide driften. Det er gode dager på Hageland Stiklestad i Verdal. Allerede før inngangen til gartneriet til Eivind Gynnild (53), møtes gjestene av frodige irrgrønne vekster som lever godt under det jevne tilsiget av vann som har vært de siste månedene.  Gynnild òg smiler, for nå er det lett å drive butikk. I taket av drivhuset henger natriumarmaturen som forsyner plantene med akkurat så mye lys som de trenger for å vokse. Den er en skikkelig strømsluker, forteller Gynnild, men for tiden ingen kilde til bekymring.  – De lave strømprisene har mye å si, så klart, for strømmen er en helt sentral faktor i produksjonskostnadene til et gartneri, forklarer han til VG.  Gartner Gynnild har drevet Stiklestad-gartneriet siden han tok det over fra foreldrene sine i 2001. Nå tar han frem mobilen og viser VG den aktuelle spotprisen: Også i dag et hyggelig syn for en trønder. Den viser rundt tre øre per kilowatt time her i Midt-Norge, mot hele tre kroner i Sørvest-Norge.  – Det blir jo et konkurransefortrinn, det gjør jo det, sier gartneren til VG.  Historisk mye vann Det er store geografiske forskjeller i den norske kraftforsyningen. Forbruk og produksjon varierer fra en del av landet til en annen, og noen områder har stort overskudd på kraft, mens andre områder har underskudd.  Norge er delt inn i fem ulike prisområder for strøm, som hver dag får fastsatt strømprisen på kraftbørsen.  Nord- og Midt-Norge har gjennom store deler av fjoråret og i år hatt langt lavere priser enn sør i landet.  Akkurat nå er det historisk god fyllingsgrad i vannmagasinene i Midt-Norge, skriver TrønderEnergis kommunikasjonsrådgiver Vegard Knudsen i en e-post til VG. Historisk fulle magasiner Situasjonen i år er spesiell, fordi vanligvis ligger Østlandet godt over Midt-Norge i fyllingsgrad på denne tiden av året.  Fyllingsgraden er vanligvis 77,3 prosent i uke 26 på Østlandet, men nå er det nede på 65,1 prosent.  I Midt-Norge er den vanligvis 71,8 prosent, mens det nå ligger helt oppe i 82,3 prosent, ifølge Norges vassdrags- og energidirektorat. Snøsmelt og regn Det kan kanskje virke som om innbyggerne i Verdal, som er kjent for sine mange fulltreffere i Lotto, nok en gang har vunnet, denne gangen i strømlotteriet. Men Gynnild forsikrer om at de har betalt rikelig – i form av nedbør. VG får et sjelden bryskt «ja!» fra den ellers så blide trønderen på spørsmålet om det har regnet spesielt mye i år. – Det har stort sett vært gråvær. Til og med «salgstoppene», typisk når folk skal pynte med blomster før 17. mai, uteble i år. Folk bare ga opp i alt ruskeværet, sukker Gynnild. Nedbøren i området har ligget godt over snittet, bekrefter TrønderEnergis Vegard Knudsen til VG. I tillegg kommer det nå mye snø i fjellet som smelter, som gir tilsig til magasiner og dammer.  Nå smiler gartnerlivet i Verdal for Eivind Gynnild. For når han ikke trenger bekymre seg for strømutgifter, har det åpnet for utprøving av nye og flere vekster.  I år har det dukket opp rader med crispy – og hjertesalat, samt krukker med urter som dill, sitronmelisse og basilikum i gartneriet. Gynnild sier det gir mening å dyrke lokalt, heller enn å få fraktet disse vekstene med kostbar transport opp fra et område der de også koster mer å produsere.  Kanskje hadde denne nye utprøvingen i Verdalen ikke vært mulig om prisnivået på strøm her var et annet, sier han.  Men skadefro for dem i tørrere deler av landet, er ikke Gynnild.  – Jeg tenker på kolleger lenger sør, og synes bare det er kjempetrist. At Norge ikke er organisert slik at vi kan ta vare på oss selv


Popartist Billie Eilish (19) hevder at hennes nye look kostet henne 100.000 følgere på Instagram. Den amerikanske stjernen fikk mye oppmerksomhet for antrekket og stilen under MET-gallaen nylig. Men Eilish sier til bladet Elle at ikke alle var udelt begeistret. 19-åringen sier at mange fans savner den hun var før, med sort og grønt hår og romslige, vide klær. – Folk holder på disse minnene om meg og føler en tilknytning til dem. Men det er nedverdigende. Jeg mistet 100.000 følgere bare på grunn av puppene. Folk er redde for store pupper, sier hun i bladintervjuet. Sangeren og låtskriveren dukket opp på den berømte motegallaen i New York tidligere denne måneden iført en ballkjole fra Oscar de la Renta, med langt slep og åpen utringning. – Her om dagen delte jeg en video fra da jeg hadde grønt hår, og da skrev mange at de savnet denne Billie’n. Men jeg er det samme mennesket. Jeg er ikke bare ulike barbier med ulike hoder, sier hun. Eilish har likevel flere tilhengere enn de fleste. I skrivende stund har hun over 92 millioner følgere på Instagram. Lest denne? – Folk tror de vet alt om meg Eilish, som nylig havnet høyt på listen over USAs mest innbringende artister, forklarer at hun har hatt behov for å skifte uttrykk i forbindelse med album nummer to – «Happier Than Ever». Debutalbumet «When We All Fall Asleep, Where Do We Go?» presenterte én fase i livet, men nå er hun i en annen. – Det var ikke sånn at jeg satte som mål at folk skulle se på meg på en annen måte nå. Jeg har skiftet hårfarge og uttrykk for alt jeg har gjort, og dette albumet ville jeg skulle være noe helt for seg selv, forklarer popkometen. Når hun ofte bruker vide klær, så er det fordi hun ønsker å bevege seg fritt «uten at alt synes». – Men disse klærne kan være veldig lite flatterende, sier Eilish, som gjentar det hun har sagt i mange intervjuer, nemlig at hun har et svært anstrengt forhold til sin egen kropp. Fått med deg? Fikk 1,1 millioner «likes» på elleve minutter


Personene som ble funnet døde i en bolig i Kristiansand lørdag var en far (90) og en sønn (61). Moren i 80-årene er innlagt på sykehus. Det opplyser politiet i Kristiansand til VG. – Politiet etterforsker fremdeles ikke saken som en straffesak, men de avdøde er besluttet obdusert. Obduksjon vil sannsynligvis finne sted i morgen, sier Harald Hollerud, seksjonsleder for etterforskning ved Kristiansand politistasjon, til VG.  De involverte er ifølge politiet et ektepar der mannen var 90 år gammel, konen hans i slutten av 80-årene, samt en mann på 61 år som skal være sønn av de to.  – Det er far og sønn som er de avdøde, bekrefter Hollerud. De pårørende er varslet. Politiet i Agder meldte på Twitter lørdag 18. juni at to personer var funnet døde i en bolig på Tinnheia i Kristiansand. Ytterligere én person ble funnet skadet og er nå kjørt til sykehus med ambulanse. Skadeomfanget er ukjent. Politiet tok seg inn i boligen etter en bekymringsmelding. – Hva som har skjedd er uavklart. Det var en arbeidskollega som sendte en bekymringsmelding og utløste vår respons, sa operasjonsleder Hans Waage ved Agder politidistrikt til VG lørdag. Han bekreftet på daværende tidspunkt at det var en relasjon mellom de tre som ble funnet i boligen, men utdypet ikke dette. Tirsdag går altså politiet ut med opplysningen om at det er snakk om en omkommet far og sønn, mens kvinnen i boligen – de omkomnes kone og mor - er innlagt på sykehus.

Funnet døde lørdag:  De avdøde er far og sønn


Statsråder, politisjefen og kongelige fra hele Europa skal feire prinsesse Ingrid Alexandras myndighetsdag – og de får ikke dra hjem før etter polonesen. I hvert fall hvis de vil følge den kongelige kutymen. Prinsesse Ingrid Alexandra fylte 18 år 21. januar, men feiringen måtte settes på vent på grunn av pandemien. Fredag kveld er det duket for gallamiddag på Slottet, der venner, familie, kongelige fra resten av Europa og den politiske eliten i Norge skal feire prinsessen. Og feire skal de – til langt på natt. Klokken 00.30 åpnes det for at gjestene kan «trekke seg tilbake» selv om vertskapet, altså kongefamilien, fortsatt er til stede. Dette skriver Slottet i en e-post til gjestene, som VG har sett.  Vanlig skikk og bruk når majesteten inviterer til festligheter er nemlig at allmuen ikke forlater selskapet før ham. Og at festen er over når kongen sier seg ferdig.  Vil ha alle med på dans «Etter selve gallamiddagen med taler og underholdning, kommer noe av det vi gleder oss mest til, polonese», står det i en e-posten fra Slottet. Polonese er en polsk selskapsdans i ¾-takt, der par stadig samler og deler seg i ulike formasjoner. Slottet oppfordrer gjestene til å finne seg en partner i forkant – og håper flest mulig blir med på dansen. «Etter polonesen har klokken blitt ca. halv ett og det blir dans», skriver Slottet og fortsetter: «Festen varer i flere timer etter det, men skulle man ønske å trekke seg tilbake da, er det helt i orden, selv om vertskapet fremdeles er til stede». Klar for fest Stortingspresident Masud Gharahkhani bekrefter at han er klar for fest – og at han har utholdenheten som trengs. – Jeg er innforstått med at det blir en lang natt, og det gleder jeg meg til, sier Gharahkhani til VG. – Er du god på polonese? – Nei, men jeg har sett på noen Youtube-videoer. Jeg snakket litt med kronprinsessen da vi var på nasjonalmuseet, og skjønner at det er bare å holde følge.  Slottets kommunikasjonssjef Guri Varpe bekrefter at dette er en feiring utenom det vanlige. – Denne gallamiddagen skal feire en 18-åring og er derfor litt annerledes enn vanlige gallamiddager ved Slottet, skriver hun i en e-post til VG. – Vi synes det er viktig at gjestene vet at det selvsagt er anledning til å gå selv om de kongelige ikke har forlatt arrangementet. Kongehus-ekspert: – Man går ikke før vertskapet Kongehusekspert Trond Norén Isaksen sier at folk må belage seg til å holde festen gående til klokken 00.30. – Ja, de må nok det. Det er vanlig kutyme at man ikke går før vertskapet, som er kongen og dronningen, går. Men de har begynt å ta litt mer hensyn enn man gjorde tidligere, og å gi en slik beskjed om at man kan trekke seg tilbake etter polonesen om man ønsker, høres ut som en brukervennlig løsning.  – Hva med gjester som er vant til å legge seg i fornuftig tid, klokken elleve?  – Nei, de kan jo ikke det i kveld da. Samtidig så er ikke dette så firkantet som det en gang var, så man finner nok en løsning om noen skulle segne om.  – Men for alle andre er kutyme at man blir til vertskapet trekker seg tilbake, eller i dette tilfellet til hvert fall etter polonesen, fortsetter Isaksen. Han forteller at polonese er en type dans til musikk hvor man går i en bestemt orden. – Men jeg forstår meg ikke på dans, legger han til. Han legger også til at slottsball er en sjelden tilstelning, og at sist han husker det ble holdt middag med dans på slottet var i 2007, under kongens 70-årsdag.  – Hvordan skal man oppføre seg på en slik middag på slottet? – Det viktigste er at man oppfører seg som folk. Gallamiddager er relativt formelle tilstelninger med ordner, tiaraer, kjole og hvitt

Må feste med prinsessen til halv ett i natt


JOHANNESBURG (VG) At omikron er mildere, så Sør-Afrika for mange uker siden. Fra det romslige hjørnekontoret i utkanten av storbyen har professor Shabir Madhi mye å si om vestlige land som ikke handlet deretter. – Jeg synes det er helt utrolig at den nordlige halvkules land så lett avfeide vår erfaring og kom opp med alle mulige unnskyldninger for hvorfor erfaringene våre ikke kan overføres til deres land, sier epidemiolog og vaksineekspert Shabir Madhi til VG på spørsmål om Norge burde hørt på Sør-Afrika tidligere. Han møter VG, uten munnbind, på kontoret ved det anerkjente Witwatersrand-universitetet litt utenfor Johannesburg, der han leder helsefakultetet.  Fra skrivebordets TV-lampe lyser mykt lys, mens dagslyset treffer fra alle sider av hjørnekontoret. Madhi har optimalisert forholdene for de utallige mediehenvendelsene han får om dagen. Madhi er en av Sør-Afrikas mest anerkjente professorer innen vaksine- og virusforskning og ledet i flere år landets institutt for smittsomme sykdommer (NICD). Han har også vært sentral i vaksineutvikling i hele regionen. Fakultetsdirektøren er opprørt – men ikke overrasket – over at vestlige land ikke hørte på dem allerede for flere uker siden. Spesielt fordi mange av landene har en så vaksinert befolkning, inkludert Norge.  Da omikron først begynte å spre seg i Sør-Afrika, meldte de tidlig om at det så ut til at denne varianten fører til langt færre lungebetennelser, innleggelser og død. Det var noe mange andre land, blant annet Norge, mente var for tidlig å slå sikkert fast.  – Jeg synes det minner om ... Jeg ville ikke kalt det rasisme, men en kolonialistisk tankegang at så lenge data ikke kommer fra et høyinntektsland, kan man ikke stole på det. Så jeg synes det er absurd. Nå ser vi folk i USA som sier at vi må fokusere på innleggelser og død, som er det vi sa i Sør-Afrika for flere uker siden, sier han.  Lang viruserfaring Norge valgte ikke å slippe smitten løs, slik Sør-Afrika og Storbritannia gjorde, men innførte i midten av desember inngripende tiltak.  Torsdag holdt regjeringen pressekonferanse, der det kom noen lettelser. I forkant har FHI kommet med en ny risikovurdering, der de for første gang har tatt utgangspunkt i at omikron-varianten gir fra 50–70 prosent mildere sykdom i regnestykkene.  De har tidligere sagt at det er sannsynlig at omikron er mildere, men først forrige uke bekreftet de til NRK at de med stor sannsynlighet kunne slå det fast.  Madhi mener flere land med rette kunne stolt på meldingene fra Sør-Afrika tidligere.  Han sier de har svært velutviklede viruslaboratorier og virusforskere på grunn av den evigvarende HIV-epidemien i landet. – Vi kan ikke boostre oss ut, det sa vi også for flere uker siden. Det er ikke overraskende at land, inkludert vitenskapsfolk i de landene, avfeier det som kommer herfra, sier Madhi, som også har ledet utprøvingene av AstraZeneca-vaksinen i landet. FHI har tidligere sagt til VG at Sør-Afrika er blant landene de følger tett med på, men at mye ikke er sammenlignbart. Blant annet har de trukket frem at Norge har en eldre befolkning, og at det er mange i Sør-Afrika som har immunitet fra tidligere smitte.  Madhi peker på at Norge totalt sett har en bedre beskyttet og friskere befolkning enn Sør-Afrika, som burde gjort det mulig å slippe omikron fri. – Dødsraten er langt høyere her enn andre land i nordhalvkulen. Vi har mye sykdom i befolkningen, sier han, og sikter til tuberkulose, diabetes, hiv og underernæring. – Andre land, som Norge, har langt bedre vaksinasjonsgrad og en friskere befolkning. – Kan det være at dødstallene i Sør-Afrika ikke var så høye nå fordi mange av de sårbare døde under tidligere bølger? – Nei, ikke nødvendigvis. Det er fortsatt 95 prosent som ikke har dødd av covid. Så alle sårbare har ikke forsvunnet fra landet. Vi har fortsatt folk som har kreft, hiv, overvekt, de lever

Sørafrikansk vaksineekspert:  - Jeg synes det er absurd


Smittespredningen er på topp. Og snart ryker meteren.  Danmark lettet på nesten alle sine corona-tiltak natt til tirsdag denne uken. Og torsdag offentliggjorde Sverige at de fjerner sine tiltak neste uke.  Der er det ikke noe meter lenger.  I Norge har man beholdt isolasjon for smittede, utstrakt testing av nærkontakter i husstanden og meteren.  Men flere av disse tiltakene står tydeligvis også snart for tur. Det er varslet lettelser senest innen 17. februar.  Meteren er alt blitt en liten vits, i og med at statsministeren selv ikke klarer å holde den.  Da er det nok mange andre som heller ikke gjør det.  Direktøren for Verdens helseorganisasjon i Europa Hans Kluge sa på en pressekonferanse torsdag at det kan se ut som vi går mot en rolig vår. Og at årsaken er vaksineringen.  Det vakte internasjonal oppsikt da Danmark og Norge var tidlig ute og åpnet opp med økende smitte i samfunnet. Og det er ikke helt tilfeldig at landene langt mot nord har vurdert det som trygt å fjerne tiltakene før mange andre. For her er befolkningen, og spesielt risikogruppene, godt vaksinert. Også med tredje dose.  Det er derfor vi kan gjøre dette. Omikron omtales som en mild variant. Men det er mest på grunn av immuniteten vi har fått gjennom vaksinene at den er det. For en som er uvaksinert kan omikron ramme hardt. Er man voksen og har andre sykdommer, er det ikke snakk om noe mildt virus.  I Sverige sa statsminister Magdalena Andersson på sin gjenåpningspressekonferanse at hun gledet seg over å kunne åpne igjen og at folk kunne treffes. Men til de uvaksinerte var beskjeden tydelig. For dem gjelder egne råd. De må fortsette med det alle har måttet holde på med i to år nå: Å unngå trengsel,  holde avstand og ta egne forholdsregler.  For disse gruppene er munnbind og meteren fortsatt et godt råd.  For viruset er over alt. Mørketallene på smittespredningen i Norge er store. Vi har sluttet å teste mange med PCR-test. Dermed havner de ikke i statistikken.  Og da blir konsekvensen at den som ikke har noe beskyttelse mot viruset har en større risiko enn før.  I helseinstitusjoner må smittevernet stå i høysetet og de eldre og sårbare må beskyttes.  Det viktigste tiltaket mot covid-19 i årene som kommer, blir antagelig vaksinering.  Og det gjelder også nå.  For den som ikke har gjort det, er det aller lureste nå å vaksinere seg.  Mye er fortsatt usikkert. Men vi må regne med det kan komme nye smittetopper etter denne. Men håpet er at vaksinene holder viruset under kontroll, og at skjenkestopp, kohorter og de andre kostbare og inngripende tiltakene er historie.  Det gjelder også Støres meter, som han selv raskt gjorde om til en halvmeter.  Hør siste episode av podkasten Giæver og gjengen her:


Skatteetaten endrer praksis og vil ikke lenger la politikere få skattefri pendlerbolig dersom de er folkeregistrert på «gutterommet» hos foreldrene. Det fremkommer av korrespondanse mellom Stortingets advokater i Grette og Skatteetaten som VG har fått innsyn i. Grette har fått oppdraget av Stortinget med å utrede både regelverket og pendlersaker blant representantene. – Det er ikke noe grunnlag i regelverket for at stortingspolitikerne skal behandles annerledes enn andre i dette tilfellet, sier seksjonssjef Lene Marie Ringså i juridisk avdeling i Skattedirektoratet til VG. Dermed får representantene nye krav til hvordan de er bosatt på hjemstedet, om de vil unngå skatt på stortingsleilighet. Hun opplyser til VG at dette også gjelder regjeringsmedlemmer.  Registrert på «gutterom» Aftenposten avslørte i høst at daværende KrF-leder og Barne- og likestillingsminister Kjell Ingolf Ropstad i årevis fikk gratis og skattefri pendlerbolig fra Stortinget, fordi han var folkeregistrert på «Gutterommet» hos foreldrene i Agder. Etter hvert laget han også en avtale om å dekke noen av utgiftene til foreldrenes eiendom, for å slippe skatt på pendlerboligen i Oslo.  Ropstad gikk av både som statsråd og partileder kort tid etter avsløringen. Det er flere spesialbestemmelser for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer. Blant annet får de beholde hjemstedet som folkeregistrert adresse også dersom de jobber og oppholder seg mesteparten av året i Oslo i pendlerboligen. To krav Etatens innskjerping betyr at de heretter må følge skattereglene for pendlerbolig på linje med andre. Endringen fikk virkning fra og med den nye stortingsperioden i høst. – Det er normalt to krav for å få skattefri pendlerbolig: At man hjemme bor i en selvstendig boenhet og at man er i en merkostnadssituasjon, sier Ringså. Når man er folkeregistrert på «gutte- eller pikerommet» hjemme i boligen til foreldrene har man ikke en selvstendig boenhet der.  Med den nye praksisen fra Skatteetaten hjelper det heller ikke om man skulle velge å avtale en leie eller en andel av fellesutgiftene, for å være registrert på rommet. Det regnes uansett ikke som en egen boenhet. Skjerper praksisen – Skatteetaten velger å skjerpe praksisen i disse tilfellene. Skatteetaten har foretatt en ny vurdering av grunnlaget for denne praksisen, og denne viser at vi ikke lenger finner dekning for denne tolkningen i regelverket, sier Ringså. – Endringen gjelder også for statsråder, statssekretærer og politiske rådgivere som har pendlerbolig fra arbeidsgiver, sier Ringså. Omfattende korrespondanse Det fremgår av korrespondansen at Stortingets advokater og Skattedirektoratet hadde møte 1. oktober for å gå gjennom regelverket.  I etterkant har de hatt en omfattende e-postkorrespondanse.


Hank Von Helvete er død – 49 år gammel. Nyheten ryster kjendisvennene og fansen. Bakgrunn: Hans-Erik Dyvik Husby er død Alex Rosén er en av dem som kjente artisten godt. Han er rystet over nyheten. Hans-Erik Dyvik Husby var gjest i podkasten «Alex Rosén Show» og de to har tidligere spilt mange konserter sammen. – Det er veldig trist. Grusomt å høre. Jeg har kjent ham i mange år, helt siden 1993. Vi ble kjent da han begynte å synge i Turboneger. Da spilte jeg i Go Go Gorilla, forteller Rosén i en telefonsamtale med VG. – Han var en veldig snill mann, veldig åpen, pratet med alle, veldig inkluderende. Han satt ikke oppe på sin høye hest, han var en tillitvekkende og snill person.  – Det svarteste lammet kan av og til være det hviteste Rosén fikk oppleve en annen side av Hank von Helvete da de to var sammen et av programlederens tøffeste livsvendinger: – Da min far døde i mars 2012, var jeg sammen med Hank i Stavanger – eller «Hertis» som jeg kalte ham. Da var han veldig omsorgsfull og hadde en fin forståelse som var ekte. Han var ikke den verste fyren å ha med da man fikk vite at faren ens døde, for å si det sånn. Det var en trist og sterk opplevelse. Jeg glemmer det aldri, sier programlederen. – Hva sa han til deg? – Det husker jeg ikke, men han sa bare bra ting. Han var bare rundt og sammen med meg og det var veldig fint. – Både du og Hank von Helvete har blitt sett på av mange som karer med mye rølp og råskap i dere. Var han egentlig en følsom mann? – Til det har jeg lyst til å si: Det svarteste lammet kan av og til være det hviteste. Se også Alex Rosén utdype forholdet til Hank von Helvete på VGTV: – Takk for samspillet Bjarne Brøndbo fra D.D.E. opptrådte flere ganger sammen med Hank Von Helvete. Blant annet under Rockgallaen i Namsos i 2008 hvor de skapte de et forrykende show, begge i baris.   – Vi hadde før det gjort en TV opptreden der vi gjorde et medley av vår låt "Vi ska fæst" mikset med Turbo Negros «i've got erection». Jævlig artig. Takk for samspillet. Hvil godt kjære venn, skriver Brøndbo i VGs minneprotokoll. Til VG sier Brøndbo at Hans-Erik Dyvik Husby ikke var en nær venn men en god artistkollega. – Det var en legendarisk greie, sier Brøndbo om baris-opptredende og legger til at det ikke var en selvfølge at Turboneger og D.D.E. skulle opptre på samme scene.  – Men han syntes det var jævlig tøff idé og sa ja på strak arm. Det er trist at folk som bare 49 år forlater denne jord, men han er ikke den første artisten som har reist tidlig.  Send din siste hilsen og si hvordan du vil huske Hank Von Helvete her. – Et multitalent med en følsom sjel Også kunstner Per Heimly er blant dem som sørger. – Jeg er i sjokk og i sorg. Vi har mistet nok en ærlig sjel og et geni i sin kunst. Hans Erik var et multitalent med en følsom sjel som levde sitt liv hudløst. Men han var fantastisk, sier han til VG. Artistkollega Ida Maria Børli Sivertsen mottok også nyheten med tungt hjerte. – Han har vært litt som en storebror for meg i musikkbransjen. Hans-Erik har alltid vært veldig grei med meg. Vi møttes sist for ett års tid siden i Mo i Rana, og da holdt han et helt fantastisk foredrag for Kirkens Bymisjon, sier hun til VG. – Mamma var med og fikk ta et skikkelig punkerbilde med ham. Når han nå er borte, tenker jeg veldig mange tanker. Jeg håper han får hvile i fred. Det blir enda mer rocka stemning i himmelen nå. Nå joiner han Jimi Hendrix og de andre. Jeg tror Hans-Erik kommer til å få en orkesterplass. Nekrolog: Nå er helvete forbi – Et varmt og nært menneske Sanger Rein Alexander minnes avdøde Husby med varme. De to skulle holde nyttårskonsert sammen i Oslo Konserthus nyttårsaften 2020 med påfølgende turné, men måtte avlyse planene på grunn av coronapandemien


«Det føltes som jeg levde et helt liv med deg,» skriver Gro Skaustein Holven, eks-kona til Hans Erik-Dyvik Husby.  Hun var gift med Dyvik Husby i fem år. Sammen har de en datter.  «1000 følelser, og nå ble det virkelig. Og det gjør vondt,» skriver hun etterfulgt av et knust hjerte-emoji. Hun fortsetter: «Jeg ble elsket og hatet, jeg elsket og hatet tilbake», skriver hun i en varm og ærlig tekst om eks-mannen på Facebook.   VG gjengir teksten med tillatelse fra Skaustein Holven.  «Jeg kjenner deg så godt, jeg vet den rare lyden foten din lagde, jeg vet hvordan du pustet av lettelse når du ble møtt av forsoning istedenfor fiendtlighet, jeg satte så pris på all kunnskapen du bar med deg, jeg vet hvor flink du var på deler av livet, og hvor håpløs du var på andre. Hvor smart og morsom du var, og hvor dust du kunne være. Det blir et tomrom i verden uten deg.»  Kjærlighet ved første blikk Den tidligere modellen Gro Skaustein og Hans-Erik Dyvik Husby møttes på et utested i Oslo. For Skaustein Holven var det kjærlighet ved første blikk, selv om hun visste at han hadde rusproblemer, har hun tidligere fortalt til magasinet Henne.  - Jeg visste om fortiden hans og at han hadde det vanskelig. Jeg sa til Hans-Erik «at hvis vi to skal bli sammen, så kommer livet vårt til å bli mye, mye verre før det blir bedre», sa hun til Henne. Paret giftet seg i 2009. Det var da Hans-Erik erklærte at «Gro er hans sjelevenn, og engelen som kunne konfrontere hans indre demoner» under den romantiske seremonien. I 2014 gikk paret fra hverandre, men i en kommentar sa de at de skiltes som venner.   Nå skriver hun i Facebook-innlegget at hun hade håpet på et bedre liv for Dyvik Husby.  «Jeg hadde unnet deg det, så hjertelig. Alt kommer bølgende tilbake, på godt og vondt. For det var begge deler. Men jeg var glad i deg, og kunne ønske du visste hvor mange som var det. Sorgen etter deg er i forsoningens navn.»    Hun avslutter innlegget med å skrive «Omnia Vincit Amor» som betyr kjærligheten overvinner alt.


Sarah Natasha Melbye (46) har vært samboer med Cathrine Zaborowski (50) i mange år, men først nå er tiden inne for å snakke om det. – Forholdet mitt til Cathrine har ikke vært noen hemmelighet eller noe som har vært skjult i det hele tatt, men jeg har alltid vært veldig privat, sier Melbye til VG Det var et valg hun tok tidlig, om at hvis hun skal ha en offentlig jobb, så skulle i hvert fall privatlivet ikke være offentlig.  – Jeg liker å ha privatlivet mitt for meg selv, og jeg skjønte fort at det var mulig, selv om folk jeg møtte i bransjen sa at det aldri kom til å gå. Så det har altså ikke vært noe hemmelighetskremmeri eller sniking. Jeg har bare ikke snakket om kjærlighetslivet mitt offentlig. Og jeg kommer nok til å fortsette å være like privat privat, sier hun og smiler. Likevel er viktig for Melbye å dele noe av det aller mest personlige akkurat nå. Alt startet med at hun satt og så på nyhetene på TV. – Så kom det en sak om mangel på rettigheter i land som er ekstremt tett på oss. Det fikk meg til å tenke på at hvis vi ikke kan historien godt nok, og er obs på hvordan vi har kommet dit vi er i dag, så kan det fort gå feil vei igjen. Ble TV-serie Melbye trodde hun visste mye fra før. – Så slo det meg at denne historien her, som gjør at jeg kan leve som meg, den kan jeg ikke godt nok. Da ramlet liksom polletten ned. Noen har tatt disse vonde, harde kampene før oss, og jeg skjønte at jeg måtte vite mer – og at da trenger sikker flere enn meg å vite mer. Det som startet som research for egen del, har resultert i dokumentarserien «UT», som har premiere på Discovery+ og TVNorge i slutten av april. Melbye er redaktør. – Vi presenterer deler av Norges homohistorie gjennom øynene – og hjertene – til over 50 kjente nordmenn. Underveis ble jeg så berørt av alle som snakket om mangel på representasjon. Det gjorde meg mer bevisst på hvor viktig stemmene er, og at vi som er synlige i offentligheten, har en mulighet. Tiden moden Derfor snakker Melbye nå åpent ut i VG om kjæresten, Cathrine Zaborowski, tidligere landslagsspiller i fotball. De to møttes gjennom felles kjente for mange år siden og bor sammen i Oslo. – Med denne serien blir det naturlig å snakke om ting jeg ikke har snakket om. Jeg har ikke forsøkt å late som jeg er noe jeg ikke er, for jeg er da for pokker stolt av den jeg er! sier Melbye og ler.  TV-profilen innrømmer at hun tidligere har vært redd for «å si noe feil». – Dette er jo så personlig, og som offentlig person veier ordene tungt. De kan havne utenfor kontekst og skape overskrifter. Men man må innse at ingenting er feil. Jeg snakker bare for meg selv. Alle snakker kun for seg selv. Derfor synes hun er fint at alle nå får vite. – Kanskje denne prosessen med TV-serien, hvor jeg fikk gjøre det jeg er god på, ga meg det sparket i rumpa som jeg trengte. Jeg har alltid vært trygg på meg selv. Også rundt dette med hvem jeg forelsker meg i. Og nå er jeg ikke redd for å si noe feil lenger, sier hun og legger til: – Kanskje kan det bety noe for noen at jeg forteller.  Om skam – I serien snakker alle ut om prosessen med å akseptere egen legning. Hvordan har din egen prosess vært? – Jeg kan ikke påstå at den har vært veldig vanskelig, men når jeg sier det høyt, så tar jeg meg i å tenke at det ikke er helt sant, svarer Melbye. I mange år var den kjente programlederen – i likhet med mange av de andre – spesielt opptatt av ikke å bli satt i bås og få en merkelapp.  – Jeg måtte bli ganske voksen før jeg skjønte at den frykten nok handlet om en form for skam. Men ikke nødvendigvis på den måten at jeg som person hadde en indre skam rundt meg selv. Historien ligger inni oss, rett og slett, mener Melbye.  Melbye tror skamfølelsen er både bevisst og ubevisst. For henne var den det siste

Sarah Natasha Melbye:  - Veldig god match


To kvinner i 50-årene døde etter å ha blitt utsatt for vold ved en skole i Malmø i Sverige mandag. Ifølge politiet er en 18-årig elev ved skolen pågrepet og mistenkt for drap.  Saken oppdateres Nødetatene rykket mandag ettermiddag ut med store ressurser til en hendelse på en videregående skole i Malmø i Sverige.  Det var lenge uklart hva som hadde skjedd, før det ble klart at to personer var sendt til sykehus etter å ha blitt utsatt for vold. En person ble samtidig bekreftet pågrepet i saken. I en oppdatering før midnatt mandag skriver politiet at de to skadede, to kvinner i 50-årsalderen, har mistet livet etter at de ble utsatt for vold.  – Det er med stor sorg vi kan konstatere at to personer har mistet livet i denne forferdelige hendelsen, og våre tanker går til de pårørende og venner, sier Petra Senkula, politisjef i Malmø-området.  Kvinnene var ansatte på skolen. Pårørende er informert.  En 18 år gammel mann er pågrepet mistenkt for drap. Mannen er ifølge politiet elev ved skolen. Ifølge politiet befant et 50-talls personer befant seg i skolens lokaler da hendelsen inntraff.  Kriminalteknikere er på plass og det foretas åstedsundersøkelser på stedet.  Politiet fikk melding om hendelsen rett etter klokken 17 mandag ettermiddag, skriver Aftonbladet. Skolens rektor Fredrik Hemmensjø bekreftet tidligere mandag at en krisegruppe er koblet inn.   – Det her er helt forferdelig. Jeg vet bare at det pågår dødelig vold på skolen. Jeg skulle ønske jeg visste mer, uttalte han.  SVTs reporter på stedet snakket med elever på skolen tidligere mandag.  – Det kom inn politi med våpen som ba om evakuering av skolen. Men vi vet ikke hva som har skjedd, sa de.  – Elever skal ha vært sendt på skolen for å forberede en musikal og det er tydeligvis mye aktivitet på skolen etter klokken 17. Politiet har bedt elevene som har samlet seg utenfor skolen til å gå hjem, og hele skolen er avsperret, rapporterte Isak Laurell fra SVT fra stedet.  En annen elev han har snakket med hevder å ha sett to personer som ble båret vekk på en båre, og at de var blodige.  Siden kom bevæpnet politi og en hundepatrulje, gjengir Laurell for SVT.

Sverige:  To kvinner døde etter vold på skole


Nato-sjef Jens Stoltenberg varsler opptrapping av Nato-styrkene i Øst-Europa og advarer samtidig Russland mot bruk av kjemiske våpen i krigen. Nato-toppmøtet vil ventelig beslutte å  utplassere fire nye stridsgrupper i de østeuropeiske medlemslandene Bulgaria, Ungarn, Romania og Slovakia, sa Nato-sjef Jens Stoltenberg på en pressekonferanse onsdag ettermiddag, i forkant av toppmøtet som holdes torsdag formiddag i Brussel. – Dermed vil det til sammen være åtte stridsgrupper på Natos østflanke, sa Stoltenberg. Han sa også at han forventer at de allierte landene blir enige på toppmøtet om en kraftig økning av sine forsvarsinvesteringer. Nato har en såkalt åpen dør-policy som tilsier at land alle europeiske land som ønsker det, men også kvalifiserer til det, kan søke om Nato-medlemskap. Siden Russlands invasjon av Ukraina i 2014 og annekteringen av Krim-halv-øya samme år, har det ukrainske ønsket om å bli medlem i Nato styrket seg. Men på dette toppmøtet er ikke et Nato-medlemskap for Ukraina på agendaen, sa Stoltenberg onsdag. Støre deltar  Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) sa til VG onsdag formiddag at han reiser til det ekstraordinære Nato-toppmøtet med ønske om et kraftigere diplomatisk trykk for å stoppe Russlands krigføring i Ukraina. Soldater i høy beredskap Nato-sjef Jens Stoltenberg sier at Nato nå har 40 000 soldater under egen kommando. Det er ti ganger så mange som normalt. I tillegg har USA 100 000 soldater i Europa, og Nato-landene har flere hundre tusen soldater i høy beredskap i medlemslandene.  Foran toppmøtet i Nato torsdag, sier Stoltenberg at han venter at stats- og regjeringssjefene vil ta beslutninger om å styrke Natos felles forsvar i alle domener, og det starter med fire nye fremskutte avdelinger, i medlemslandene Slovakia, Ungarn, Romania og Bulgaria. – Vi kan ikke lenger ta fred for gitt, sa Stoltenberg. Han la til at medlemslandene må forberede seg på en kraftig økning av sine investeringer i felles forsvar i den nye situasjonen etter Russlands angrep mot Ukraina. Advarsel om kjemiske våpen Stoltenberg kom med en skarp advarsel mot bruk av kjemiske våpen i krigen i Ukraina. – Enhver bruk av kjemiske våpen vil få langtrekkende konsekvenser, sa han på en pressekonferanse før Nato-toppmøtet. Han la også til at enhver bruk av atomvåpen vil endre krigens natur og at Russland må forstå at de aldri kan vinne en atomkrig. Nato og USA har gjentatte ganger advart om at Russland kan bruke kjemiske våpen mot ukrainske styrker og sivile. Vil ikke avklare om han fortsetter i Nato Jens Stoltenberg unnlot å svare direkte på om han er klar for å fortsette som generalsekretær i Nato etter 1. oktober i år, når hans nåværende kontrakt går ut. VG har tidligere meldt at flere stats- og regjeringssjefer har bedt Stoltenberg vurdere en forlengelse i den gjeldende sikkerhetssituasjonen. – Dette er opp til de 30 allierte landene å avgjøre. Mitt fokus er å forberede toppmøtet i morgen, svarte Stoltenberg på pressekonferansen onsdag ettermiddag. – Jeg lar det være opp til medlemslandene å bestemme, la han til. – Kina har spredt løgner Han kommenterte også Kinas rolle i Russlands krig mot Ukraina. – Kinas statlige myndigheter har spredt løgner om Ukraina og Nato, sa Stoltenberg, og la til at Kina med dette har vært med på å støtte Russland politisk.  Tidlig i krigen delte blant annet kinesiske statlige medier russisk propaganda om at et stort antall ukrainske soldater skulle ha overgitt seg til de russiske invasjonsstyrkene, skriver New York Times.  Nato-sjef Stoltenberg sa også at at flere land er bekymret for at Kina kan gi materiell støtte til den russiske invasjonen – Jeg oppfordrer Kina til å fordømme invasjonen og å delta i diplomatiske forsøk på å finne en fredelig løsning på krigen, og ikke gi materiell støtte til Russland. Ukrainske myndigheter anslår at flere tusener er drept som følge av krigen, men tallene er ikke bekreftet


BODØ/ROMA (VG) José Mourinho (58) var ikke nådig med spillerne sine etter det ydmykende 1–6-tapet i Bodø, men Ulrik Saltnes (28) mener at det ikke bare er spillerne til Bodø/Glimt som holdt et høyere nivå. – Det er en ufin greie at han alltid skal kaste spillerne under bussen. Når det går dårlig, så er det dem. Når det går bra, så er det ham, sier Saltnes til VG. Den portugisiske manageren kalte det riktignok «sin egen feil», men fulgte opp med å si at «han overvurderte spillerne sine». – Jeg så at Mourinho skyldte på spillerne sine og at de møtte bedre spillere, men jeg tror de møtte en bedre trener også. Det kan jeg vel slå fast med hundre prosent sikkerhet. Det tror jeg i hvert fall, sier den skadde Glimt-kapteinen er. – Jeg vet ikke hvordan Mourinho er, men jeg trives i hvert fall jævlig godt med Kjetil og det han står for, sier midtstopper Marius Lode på telefon fra hotellrommet i «den evige stad» – to døgn før returoppgjøret på Stadio Olimpico. De er fulle av lovord om mannen som har vært med på reisen fra OBOS-ligaen til Europa-kamper mot Milan og Roma. – Han er menneskekjenner på mange måter og ekstremt god til å få frem hva han mener og hva han tror på, sier Lode. Saltnes er tydelig på at det ikke var Knutsen som «kom inn med en stor plan for fire år siden», men at det er noe klubben har bygget sammen. – Kjetil er ikke et fotballgeni, men han er helt unik når det gjelder å forstå hvem han skal høre på, hvem han skal stole på og hvem han ikke skal høre på eller stole på. Det gjør at han også kan ha en enorm utvikling og han har utviklet seg hvert år han har vært her i Bodø. – Hvordan da? – Han har lagt på så mange elementer som trener. Han har utviklet det å se på som effektiv spillestil og hvordan vi skal oppnå det. Han har blitt bedre med kommunikasjon opp mot spillere. Alt. Han har blitt bedre sånn som alle andre. – Jeg tror nesten ikke at jeg har lært noe som helst fotball av Kjetil, men jeg har lært alt annet. – Hvem har lært deg fotball da? – Alt fra faderen til B-lagstrenerne her i Bodø/Glimt. Det var der jeg følte at jeg lærte fotballen, så kom Kjetil og lærte meg om hvor mye mer enn fotball som finnes i fotball. Han er en ekstremt bra leder. Den fyren der bør dissekeres og analyseres når han skal i pennalet. – Det er vel forhåpentligvis en stund til? – Han begynner å bli litt grå i håret nå, spøker Saltnes. Selv har en leddbåndsskade hindret ham fra å være med på hverken storkampene i Europa eller sluttspurten i Eliteserien. – Det var ganske kjipt, men det var jævlig artig også. Det var veldig ambivalent. Supporteren i meg var i ekstase, og jeg var selvsagt veldig stolt, men jeg skulle ønske jeg kunne være utpå der, sier Saltnes om 6–1-triumfen han bevitnet fra sidelinjen. Marius Lode er sikker på at Roma stiller betydelig mer forberedt enn de gjorde på Aspmyra. Det skal ikke så mye til, skal man tro Ulrik Saltnes. – Det virket som de gikk i alle feller som var mulig å gå i, ved å ikke møte opp dagen før, ikke trene her, henge seg opp i vær og vind, kunstgress… Det virket som om fokuset ikke var helt der det burde være. Det kan hende de prøvde, men de virket ikke akkurat forberedt på det som traff dem, sier Saltnes. – Ble du overrasket? – Jeg var overrasket over dem, jeg var ikke overrasket over oss. Jeg synes vi er som vi alltid er, men de var ikke i nærheten. Roma får en mulighet til å revansjere seg torsdag klokken 21.00. Kampen sendes på Viasat 4.


GLASGOW (VG) Kollektivselskapet Ruter er i trøbbel på grunn av passasjersvikt. Oslos byrådsleder Raymond Johansen (Ap) har en oppfordring: Han ber folk vende tilbake til T-bane, trikk og buss. Ellers kan det bli kutt i tilbudet.  Samtidig varsler han at Ruter nå jobber med nye billettsystemer som skal tilpasses manges nye arbeidsmønster, med noen dager i uken på hjemmekontor.  – Reisemønsteret i Oslo har ikke normalisert seg etter pandemien. Mange er fortsatt på hjemmekontor, og flere kjører bil i Oslo i stedet for å reise kollektivt. Derfor ber jeg folk om å begynne å reise med kollektivtransport igjen, sier Johansen til VG. Han tror at de reisendes frykt for trengsel i rushtrafikken er en av årsakene til trafikksvikten.  Byrådslederen er på klimatoppmøtet i Glasgow og deltar i flere debatter. Han har også møtt andre ordførere i det internasjonale storby-nettverket C 40 som jobber for å redusere storbyenes klimautslipp. Halve verden befolkning bor i by, og derfra kommer 70 prosent av globale utslipp, ifølge Johansen. Fossilfrie reiser  Han sier at det er to uløste utfordringer med så mange tomme seter på buss, trikk og T-bane: – Vi forsøker å holde oppe rutetilbudet, både tilgjengelighet og frekvens. Men Ruter sliter nå med manglende billettinntekter og er avhengig av at passasjerene kommer tilbake slik at vi slipper å kutte.  Den andre utfordringen er at Oslo må redusere sine klimautslipp. Biltrafikken må derfor ned igjen og i enda større grad bli fossilfri, påpeker byrådslederen.    Han har vært i kontakt med den nye regjeringen om Ruters økonomiske utfordringer. Når Støre-regjeringens tilleggsbudsjett kommer mandag 8. november, vil det vise seg om det kommer mer penger til corona-rammet kollektivtrafikk.  – Samtidig som du ber folk reise kollektivt igjen, så øker jo smitten. Vi bør likevel ha fullere kollektivtransport?  – Det er ikke noe som tyder på at det er smitte på kollektivtransport, men det er en del med ukjent smitte (25 prosent forrige uke). Det aller viktigste er å formidle til folk at er du syk, må du bli hjemme. Friske folk på T-banen smitter jo ikke, svarer byrådslederen.  En annen utfordring for bussen og trikken har vært at mange Oslo-folk har tatt i bruk mikromobilitet, altså elsparkesykler.  – Det vi ser er at folk går mindre til fots, men de velger også bort kollektivtilbudet. Det blir vanskelig å opprettholde tilbudet om trafikknedgangen blir varig, sier Raymond Johansen.  Ligger bak budsjett  Han erkjenner at Oslo ligger et godt stykke bak målene i byrådets klimabudsjett., som forutsatte større utslippskutt enn det man har fått til i hovedstaden. – Noe av det er dessverre langt utenfor vår kontroll, sier Johansen. Han la ikke skjul på at han var skuffet da Solberg-regjeringen ikke tok med søppelanlegget på Klemetsrud i Oslo i sin plan for fangst og lagring av CO₂. Men nå venter Johansen spent på søknaden som Klemetsrud har fremmet for å få finansiering fra EU.  – Klemetsrud-anlegget står for 17 prosent av Oslos klimagassutslipp. Rensing er avgjørende for å nå våre klimamål. Jeg håper på en avklaring fra EU i løpet av november, sier Johansen.  Tirsdag holdt statsministeren tale på klimatoppmøtet:  Raymond Johansen sier at Oslo i større grad også vil bruke sin makt som en stor innkjøper for å presse fram mer klimavennlige anskaffelser. – Oslo kjøper varer og tjenester for 25 milliarder kroner i året. En egen gruppe følger med på utviklingen i lavutslipp-teknologien. Det betyr at vi hele tiden skal skjerpe kravene i våre anbud. Vi skal ha utslippsfrie byggeplasser. Bygg skal rehabiliteres i stedet for at vi bygger nytt, der det er mulig. VI har allerede 50 elektriske gravemaskiner i Oslo. Og i løpet av 2022–2023 skal alle bussene være elektriske, sier Raymond Johansen.

Varsler kutt om ikke passasjerene kommer tilbake


BERLIN/OSLO (VG) Tyrkias utenriksminister sier at det er uakseptabelt og opprørende at allierte støtter terrororganisasjoner som PKK og YPG - og at et stort flertall i Tyrkia derfor er imot å ta Sverige og Finland opp som Nato-medlemmer.  – Problemet er at disse to landene åpent støtter og snakker med PKK og YPG. Dette er terrororganisasjoner som hver dag angriper våre soldater, sa Tyrkias utenriksminister Mevlüt Çavuşoğlu, på vei inn i en Nato-middag under Natos utenriksministermøte i Berlin lørdag kveld. Han sa at Tyrkia har støttet Natos åpne dør-politikk fra begynnelsen.  – Selv tidligere, da mange Nato-land var mot medlemskap for noen land  vår region og Vest-Balkan. Men Nato er ikke en internasjonal organisasjon, det er en allianse. Derfor handler det ikke bare om sikkerhet, det handler om solidaritet, sa han og fortsatte:  – Derfor er det uakseptabelt og opprørende at våre venner og allierte støtter disse terrororganisasjonene. – Flertall imot Sverige og Finland  Çavuşoğlu la til at dette er grunnen til at et stort flertall av det tyrkiske folk er mot medlemskap for Sverige og Finland.  – Det tyrkiske folk  ber oss blokkere disse medlemskapene. Men dette er er spørsmålene vi må snakke med våre Nato-allierte om, så vel som disse landene, sa han.  Tyrkias president Recep Tayyip Erdogan kom fredag også med kritikk mot de to nye mulige Nato-medlemmene, og beskrev dem som «gjestehus for terrorister».  Men ifølge Reuters sa også talsperson for presidenten lørdag at Tyrkia ikke vil stenge døren,  og at de ønsker forhandlinger. Finland og Sverige: Avviser terror-påstand Da den svenske utenriksministeren Ann Linde uttalte seg om det samme på en svensk pressebrief tidligere lørdag, sa hun at dette er nye signaler fra Tyrkia, og at hun skal prøve å finne ut om det er noen misforståelser.  – Det stemmer ikke at vi ikke skulle klassifisere PKK som en terrororganisasjon, det må avklares om den oppfatningen er gitt. Og at jeg skulle hatt møter med PKK, som jeg selvfølgelig aldri har hatt sa hun, ifølge Aftonbladet. Hun sa også at Sverige har en god og konstruktiv relasjon med Tyrkia.  –  Vi har møttes flere ganger før og har ikke tidligere hørt noe om problemer hvis vi skulle søke om NATO-medlemskap, sa hun, ifølge SVT.  Da den finske utenriksministeren Pekka Haavisto var på vei inn til det samme utenriksministermøtet tidligere lørdag, sa han at  han var sikker på å finner en løsning med Tyrkia. Overfor VG avviste han også påstanden fra Tyrkias president  om at Skandinavia er et «gjestehus for terrorister». – Det er veldig viktig at både Finland og Sverige deltok den siste uken i Marrakech i det møtet mot ISIS. Det er veldig viktig at våre land samarbeider mot terrorister, svarer Pekka Haavisto på spørsmål fra VG om hva han mener om Tyrkias påstand. Norge: – Dypt uenig med Tyrkia Norges utenriksminister  Anniken Huitfeldt (Ap) beskriver innvendingene fra Tyrkia som nye toner.  – Vi vet ikke hva Tyrkia egentlig mener, men fra et norsk perspektiv står vi 100 prosent bak Finland og Sverige om de bestemmer seg for å søke medlemskap i Nato.  På spørsmål fra VG om hva hun mener om Tyrkias terrorist-uttalelse, svarer hun:  – Det er et punkt vi er dypt uenig i. Så vi har et helt annet syn på de spørsmålet. Dette er ikke noe som er typisk for Sverige, dette er noe som også Norden og Norge har samme syn på. Les også: Kilder til VG: Nato-topper uforberedt på Erdogans protest – Sikker på at vi finner en løsning Men Tyrkia vil altså ikke stenge døren for de potensielle nye medlemslandene:  Ifølge Reuters sa Ibrahim Kalin, Erdogans fremste utenrikspolitiske rådgiver, lørdag at Tyrkia ikke har stengt døren for svensk og finsk medlemskap. – Nato-medlemskap er alltid en prosess. Vi får se hvordan ting går

Tyrkia langer ut mot Sverige og Finland:  - Uakseptabelt og opprørende