Russiske styrker har lagt en hel liten by i grus. Disse satellittbildene fra Maxar viser hvordan det ser ut i dag - og hvordan Soledar så ut før krigens herjinger. Bildene er tatt henholdsvis 10. januar 2023 og 1. august 2022. Maxar skriver selv at bildene viser hvordan folks hjem, skoler og andre type bygninger har blitt ødelagt. Hele kvartaler er jevnet med jorden. Det kan se ut som om samtlige bygninger i Soledar er truffet. Tilsvarende bilder er publisert fra Bakhmutske, som ligger mellom Soledar og den større byen Bakhmut.  – Vladimir Putin bryr seg ikke om hvor store ødeleggelser det blir. Han bryr seg heller ikke om hvor mange menneskeliv som går tapt. Eller for den saks skyld terrorbombingen mot sivil infrastruktur, som er krigsforbrytelser, sier den svenske Russland-eksperten og forfatteren Stig Fredrikson til VG. Christopher Miller, Ukraina-korrespondent for Financial Times, skriver på Twitter:  Fredrikson tolker det som nå skjer i Soledar - en gruveby med drøyt 10.000 innbyggere før krigen - først og fremst som en maktkamp i Russland - mellom den ordinære hæren på den ene siden og den private militære gruppen Wagner og deres leder Jevgenij Prigozjin på den andre siden.  Wagner-gruppen ble grunnlagt av Prigozjin, ofte kalt «Putins kokk», består av leiesoldater og har gjennom årene kjempet i Syria og flere land i Afrika. Nå er de i Ukraina. – Prigozjin forsøker å vise at han kan oppnå suksess. Han fremhever hele tiden sine egne leiesoldater i motsetning til de regulære styrkene og deres soldater, sier Stig Fredrikson. – Putin må vel snart sette ned foten for Prigozjin, som får stadig større oppmerksomhet. – Men har Soledar stor betydning for krigen? – Tilsynelatende ikke, men hvis Russland klarer å ta Soledar, vil de trolig fortsette mot Bakhmut.  Ifølge en ukrainsk militær leder, Pavlo Kyrylenko, er det nå bare 559 mennesker igjen i Soledar - av de mer enn 10.000 som bodde der før krigen. Av disse 559 er 15 barn. En talsmann for de ukrainske troppene i øst, Sergei Tsjerevatyj, sier det fortsatt er harde kamper i Soledar, melder RBK-Ukraina. – Fienden lider store tap. Det er Wagner-soldatene som kjemper der. Våre soldater er heroiske, viser mot og profesjonalitet, hevder Tsjerevatyj. – Nå vurderes situasjonen nøye for å ta en beslutning om hvordan vi kan styrke forsvaret vårt, ikke miste for mange mann og samtidig slå fienden. Jeg tror våre ledere vil ta en avgjørelse i løpet av få dager, sier talsmannen. På samme måte som vestlige eksperter, mener også den ukrainske talsmannen at den russiske offensiven nå skyldes at «de må vise til en viss suksess» etter gjentatte tap det siste halvåret. Han mener at Russlands mål er å okkupere de to regionene Luhansk og Donetsk fullstendig. I en melding fra det ukrainske forsvarsdepartementet torsdag morgen heter det at «mer enn hundre russere er sendt til helvete i Soledar-området», altså at de har drept mer enn hundre russiske soldater. Det russiske regjeringsorganet Rossiskaja Gazeta hevder, med krigskorrespondenter som kilder, at Soledar nå er fullstendig kontrollert av russiske styrker. Avisen bekrefter at målet er å kunne fortsette videre mot Bakhmut, som russerne kaller Artjomovsk.  Den ukrainske presidenten Volodymyr Zelenskyj har avvist at Soledar har falt, men har innrømmet at det er en voldsom russisk offensiv. Hvor mange soldater Wagner-gruppen har satt inn i denne russiske offensiven, er uklart. I ukrainske medier blir det spekulert i helt opp til 40.000, mens Peter Viggo Jakobsen ved Institutt for Strategi og krigsstudier ved det danske Forsvarsakademiet antydet 25.000 for VG tidligere denne uken. Både Luhansk og Donetsk har vært under delvis russisk kontroll helt siden 2014, og i september 2022 proklamerte Vladimir Putin at de to områdene var blitt en del av Russland.  Oleksii Hromov i den ukrainske forsvarsstaben hevder i en pressebriefing torsdag at Russland kommer til å øke det totale antallet soldater til 1,5 millioner og opprette minst 20 nye avdelinger

Jevnet med jorden:  - Putin bryr seg ikke


Erling Braut Haaland (22) må finne igjen målformen. Manchester City må finne igjen Haaland. Tendensen nå: Haaland avslutter sjeldnere, misser oftere – og scorer dårligere på de fleste områder. I kveldens storkamp mot Tottenham jakter Haaland sin første scoring i 2023, etter to seriekamper og en ligacupkamp uten mål. Haaland var veldig, veldig høyt oppe før fotball-VM. 22-åringen har definitivt hatt en dalende form etter Qatar-mesterskapet. Siden han ble satt opp av Riyad Mahrez mot Everton nyttårsaften, har Haaland 280 minutter på banen uten sitt aller bredeste glis. I 2023 har han dalt som rakett uten futt: Ingen avslutninger på mål mot Manchester United, Southampton eller Chelsea.  Expected goals (xG) – enkelt sagt hvor mange mål man kan forvente blir scoret basert på antall målsjanser – i den forrige mot United var på 0,16, ifølge Sofascore. Trolig historisk bunnotering for Haaland, det kan umulig være langt unna. Slik har Haaland sett ut før og etter fotball-VM: Grafikk: Sofascore.com Simon Bajkowski er reporter i Manchester Evening News. Han har et spesielt ansvar for Manchester City og har fulgt laget både hjemme og borte siden 2016. – Jeg mener at Chelsea-kampen må vurderes for seg selv siden formasjonen i første omgang var så vill at det satte ut hele laget. Mot United, Everton og Southampton har City møtt dype forsvar og har slitt med å skape sjanser. Hvis du skaper sjanser, så vil Haaland sannsynligvis sette dem, men hvis du ikke skaper noe så er det ingenting å sette, sier Bajkowski til VG. Etter 1–2-tapet mot byrival United ble Manchester Citys bruk av Haaland analysert av de tidligere toppspissene Gary Lineker og Ian Wright i BBC-programmet «Match of the Day». Det ble vist flere klipp der nordmannen peker og går i rommet bak United-forsvaret, uten at noen forsøker å finne ham med en pasning. – Det er nesten så de ikke vet hva styrkene hans er. Han vil angripe bak (forsvaret), sier den gamle Arsenal-spissen Ian Wright.  Gary Lineker påpekte at City slet med å finne nordmannen.  – Hvis de ikke spiller ham gjennom, fordi de spiller den rundt, så får du ikke det beste ut av gutten. Se hvor mange mål han har scoret. Det er styrkene hans. De klarer ikke å gi ham ballen. Det skjedde hele kampen, sier Wright. Simon Bajkowski har forståelse for at klippene dras frem, men reporteren vil gjerne nyansere: – Haaland ble brukt dypere enn normalt, nesten som en falsk nier, så det er vanskelig å bruke United-kampen som eksempel. Det er lett å forstå at det er en debatt om at City ikke spiller på Haalands styrker, og motsatt, men han har 27 mål og de er fortsatt med i tre turneringer, så det er neppe noen krise.  City-manager Pep Guardiola innrømmer at laget må få involvert Haaland på en bedre måte. Han sier at Haaland var tilstrekkelig involvert mot Manchester United, men at man også må vurdere hvor han var involvert – og han lover at City vil gjøre noe med det siste.  Haaland hadde 2,1 avslutninger på mål per kamp før VM. Etter VM er tallet 1,2.   Tar man med avslutninger som blir blokkert eller går utenfor, er også den tendensen synkende: Haaland snittet på 3,9 avslutninger totalt før VM. Etter VM er tallet 3. Nordmannens lille formsvikt kommer i en mindre god City-periode, så kan man spørre seg om hva som er grunnen til akkurat det. Er det et formsvakt City som ikke gir nok støtte til Haaland? Eller er det Haaland selv som ikke bidrar like mye? – Jeg synes ikke at tilstanden hans har vært den beste siden VM, med problemene etter skaden i oktober, men han har sett bedre ut den siste uken. Han har slitt fordi City har slitt, men også fordi flere Premier League-lag er gode til å forsvare seg lavt og nekte rom på den siste tredelen, sier Simon Bajkowski.  Manchester City vant 68 prosent av kampene før VM, og har vunnet 57 prosent etter. City scoret i snitt 2,6 mål per kamp før VM, og har 1,9 mål etter.  Haaland er suveren Premier League-toppscorer. Med 21 nettkjenninger har han stått for 46 prosent av Citys mål i ligaen. Totalt har Haaland 27 mål på 24 kamper for City


PLANICA (VG) Halvor Egner Granerud (26) har vunnet Hoppuka og ti verdenscupseire denne sesongen. Men i åpningsøvelsen i VM ville det seg ikke for Norges hoppess. – Jeg tror det har blitt arrangert mer rettferdige skirenn, sier Granerud til VG før han på spørsmål om han hadde tunge forhold i begge hoppene svarer kontant: Ja. Overfor NRK hadde 26-åringen følgende å si om rennet: – Det blir det en parodi av et hopprenn. Det er synd at det skal bli sånn i VM. Det var tett som hagl på resultatlisten etter førsteomgang. Det skilte 4,7 poeng fra lederen fra 1. omgang - Stefan Kraft - ned til Granerud på tiendeplass. Det var altså gode muligheter for 26-åringen å hoppe seg opp, men han hoppet 97,5 meter i finaleomgangen mens så å si alle konkurrentene hoppet over 100 meter.  – Jeg synes Halvor gjør ganske god hopping. Ikke helt perfekt, men god nok til å kunne være på pallen. Med slik type hopping har han vært på pallen hele sesongen, sier landslagstrener Alexander Stöckl til VG og fortsetter: – Men slik det var i dag, med at han fikk to runder med bakvind, kontra alle andre som er foran han som får minst en runde med oppdrift. Så er det umulig å være med helt i toppen. Det holdt kun til en ellevteplass for Granerud med landsmann Johann André Forfang på plassen bak. – Ingen tvil om at Halvor har vært uheldig med forholdene i dag. Han hadde tunge forhold i begge hopp, sier hoppsjef Clas Brede Bråthen til VG. Men selv om det ble en skuffende 11. plass i VM-premieren og et renn preget av varierende forhold, var Norges beste hopper fornøyd med egen innsats. – Det viktigste for min del er å prestere godt i hopprenn og levere gode skihopp. Det får jeg til i dag. Da blir det skuffende å bli nummer elleve, som er soleklar sesongverste. Men jeg får ikke gjort noe med være og vind. Det eneste jeg får gjort noe med er det jeg gjør under hoppet mitt. I dag synes jeg at jeg er flink, sier Granerud. Allerede i morgen får Granerud en ny sjanse når det skal avholdes blandet lagkonkurranse i Planica. De uttatte utøverne er Johann André Forfang, Halvor Egner Granerud, Anna Odine Strøm og Thea Minyan Bjørseth, opplyser herrelandslagstrener Alexander Stöckl til VG. – Vi mener vi har tatt ut vårt beste laget basert på trening og resultater så langt, sier hoppsjef Clas Brede Bråthen til VG. Piotr Zyla kopierte egen bragd fra 2021 og vant sitt andre strake VM-gull i normalbakke.  Veteranen gjorde det Granerud ikke greide å gjøre.  Polakken hoppet seg opp fra 13.-plass til øverst på pallen og vant med en margin på 2,6 poeng. Andreas Wellinger og Karl Geiger – begge tyskere – tok henholdsvis sølv- og bronsemedalje. Det ble beskjedne plasseringer på Kristoffer Sundal Eriksen og Marius Lindvik, som ble offer for dårlige vindforhold. Duoen endte henholdsvis som nummer 21 og 22. Like etter at Eriksen og Lindvik hadde hoppet, ble vindforholdene mye bedre. – Det burde vært løst bedre, sa en frustrert Sundal Eriksen til NRK. Johan Andre Forfang fikk gode vindforhold i motsetning til den nevnte duoen og hoppet seg opp fra 16. plass til 12 plass. Tidligere lørdag tok de norske hoppkvinnene bronsemedalje i lagkonkurransen. Søndag klokken 17.00 er det blandet lagkonkurranse – det også i normalbakken. Deretter skal hopperne over i storbakken i Planica. – Jeg føler at storbakker passer meg bedre. Det er det jeg har vært best på i vinter. Der er det stor fart. De bakkene her i Planica blir bedre jo større de blir. 90 meteren er litt spesiell, storbakken er ok, og skiflyvningsbakken er fin, sier Halvor Egner Granerud til VG.


PLANICA (VG) Dette kan fort stå igjen som det aller artigste norske øyeblikket på slovensk snø. Men det er tynt bak mirakelkvinnen. Medaljer er stas uansett, men jammen meg er det forskjell på måten de sankes inn på.  Det er noe helt, helt spesielt over  det uventede, prestasjonen som kommer inn fra høyre, og skaper en nasjonal ekstase svært få hadde sett for seg. Astrid Øyre Slind, mine damer og herrer. Hvem hadde trodd det? Mange trakk på smilebåndet over hennes selvironiske kommentar da laget til 15 kilometer skibytte ble presentert på pressekonferansen torsdag.  Da snakket langløpsspesialisten om hvordan hun hadde «lært seg å skøyte», etter å ha fått beskjed om at hun skulle gå rennet for tre ukers tid siden. Selv om den uttalelsen selvsagt er overdrevet, er det jo ikke her hun har erfaring og spisskompetanse.  Og slik reagerte søster og VGTV-ekspert Kari Øyre Slind: Dersom noen før mesterskapet hadde fortalt at den 35 år gamle langløperen skulle ta medalje på denne øvelsen, hadde nok mange enten flirt eller ristet på hodet. Men de norske lederne visste åpenbart hva de gjorde da det ga henne sjansen. Heldigvis skulle det vise seg at de krevende forholdene talte til Astrid Øyre Slinds kapasitetsfordel.  I senvintersolen hadde hun klippet av skidressen, slik at en overraskende medalje ga et VM noe så sjeldent som et «shorts-sjokk». Vi må 15 års tid tilbake for å finne debuten i verdenscupen, og det er nærmest i en annen langrennstidsregning at hun vant gull i U23-VM. I verdenscupen har hun ikke gått på nesten et tiår - før hun plutselig er VM-medaljør. Denne dagen var det visst noe med at «de gamle er eldst», og ikke minst ble veteranen og vasalopp-spesialisten en norsk redningskvinne på en ellers tung dag. For parallelt med at bronsegleden selvsagt stjeler overskrifter, er det mildt sagt tynt over resten av linjen.  Hadde det ikke vært for Øyre Slind hadde det etterlatte inntrykket vært et helt annet, og landslagsledelsen må nok belage seg på flere kritiske spørsmål om eget opplegg fremover. Egentlig er det jo andre enn en spesialist på langløp som skal stå først i medaljekøen blant norske utøvere på 15 kilometer skibytte. Samtidig ble fredagen nok et eksempel på at det svenske hegemoniet på kvinnesiden blir stadig tydeligere manifestert. Etter at svenskene tok de fire første plassene på sprinten, skulle de endelig lykkes for Ebba Andersson å ta et individuelt mesterskapsgull, mens Frida Karlsson fortsatte sølvfangsten. Det er grunn til neglebiting om hvordan det skal gå med de norske langrennskvinnene i resten av mesterskapet, etter et renn som har litt «halvtomt eller halvfullt glass»-problematikk over seg. Men når vi får en så uventet norsk medalje, fra en utøver som beviser at miraklenes tid ikker er forbi, er det først og fremst grunn til å hylle Astrid Øyre Slinds uvirkelige bronseløp. Dette var et mirakel på ski - og slikt er ikke dagligdagskost. Denne bronsemedaljen var verdt sin vekt i gull, både for Astrid Øyre Slind, Norge og Team Aker Dæhlie. Fortsatt er det veldig lenge igjen av dette verdensmesterskapet. Men et morsommere øyeblikk enn dette er det slett ikke sikkert at vi får oppleve her i Planica.


Opprydning og reparasjoner har kostet Rælingen kommune dyrt, etter at blant annet en grill ble funnet i svømmebassenget i Sandbekkhallen.  Mandag 23. januar ble det oppdaget omfattende hærverk i Sandbekkhallen i Rælingen kommune.  Under handlingen ble det blant annet kastet møbler, en grill og utstyr ment for svømmetrening i bassenget.  Påtaleansvarlig i politiet, Vilde Stuvøy Heggen, opplyser til Romerikes Blad at flere personer har status som mistenkt eller siktet etter hendelsen.  – Det gjenstår fremdeles noen etterforskningsskritt, deriblant å snakke med aktuelle personer, sier Heggen til Romerikes Blad.  Eiendomssjef i Rælingen kommune, Linda Haugen, forteller til VG fredag at den foreløpige kostnaden etter hærverket ligger på 164.776 kroner.  – Mye handler om arbeidstimer. Det er ødelagt utstyr, opprydning og reparasjoner, sier Haugen.  Hun forteller imidlertid at kostnadene kan bli større.  – Vi vet ikke hva som er omfanget når vi eventuelt skal tømme bassenget. Det er noe som gjenstår, og det har å gjøre med hvordan man skal få ting ut av bassenget. Det handler om å minimere skadene. For eksempel kan fliser falle av når man tapper vann, og når det er et gammelt basseng er risikoen enda større, sier Haugen.  Hun forteller at det er koblet på et forsikringsselskap, men at det er usikkert hvor mye av kostnaden dette skal dekke. Kommunens egenandel blir på minimum 100.000 kroner, sier Haugen.   Hun forteller at de foreløpig ikke vet når bassenget kan åpne igjen.  Sandbekkhallen, som ligger ved siden av Sandbekken ungdomsskole, består av en flerbrukshall og en svømmehall med et 25 meter langt basseng. SE VIDEO – FIKK UØNSKET BESØK UTENFOR HUSET I SLEMMESTAD:


Minst 36 personer omkom og minst 85 er skadet etter at to tog kolliderte i Hellas sent tirsdag kveld. Nå varsler samferdselsministeren at han går av. Det er nyhetsbyrået Reuters som melder at Kostas Karamanlis ber om å få gå av som samferdselsminister. Det bekreftede antallet døde er 36, skriver Brann- og- redningsvesenet i en pressemelding rundt klokken 08.45 onsdag. Tidligere onsdag morgen var tallet 32. Brannvesenet skriver videre at 66 personer blir behandlet for skader. Av dem skal seks personer ligge på intensivavdelinger.  I en oppdatering like før klokken 11.00 skriver de at brannvesenet fortsetter å jobbe med å lokalisere fastklemte personer. Overfor CNN Greece forteller rettsmedisiner Rubini Leontari at de fleste ofrene er unge. – Det er kaos på sykehuset. Vi gjør vårt beste for å behandle alle de skadde som blir brakt til akuttmottaket, sier direktøren for intensivavdelingen ved sykehuset i Larissa, Apostolos Komnos, til nyhetsbyrået APE-MPE. Stasjonsmester pågrepet Like etter klokken 09.30 norsk tid skriver Athens Voice at fire personer skal være pågrepet i forbindelse med etterforskningen av ulykken. Ifølge CNN skal stasjonsmesteren i Larissa ha blitt varetektsfengslet, det samme opplyser nyhetsbyrået Reuters. Personen skal ha blitt hentet inn av politiet og avhørt. Politiet venter nå på aktor før det skal bestemmes om stasjonsmesteren skal pågripes, skriver CNN.  Ifølge nyhetsbyrået AFP vil en siktelsen mot stasjonsmesteren snart komme til å bli offentliggjort. Kollisjonen skjedde utenfor byen Larissa, omtrent 380 kilometer nord for Athen. Det var et passasjertog og et godstog som kolliderte front mot front. Passasjertogets fire fremste vogner sporet av ifølge guvernør i Thessalia, Konstantinos Agorastos. – Dagens første lys viser omfanget av tragedien. Frontkollisjonen var så alvorlig at noen ble kastet ut av vognene og ut av toget, sier pressetalsmann for brannvesenet Yiannis Artophios overfor avisen Kathimerini. Ifølge den greske avisen Kathimerini pågår det i morgentimene arbeid med å lete gjennom og fjerne den tredje togvognen. Det skal være frykt for at flere personer sitter fastklemt. Minst tre togvogner tok fyr. Det skal ha vært rundt 350 personer om bord på passasjertoget. Kraftig kollisjon Årsaken til ulykken er ikke kjent. To ansatte i jernbanen har blitt avhørt av politiet, men har ikke blitt varetektsfengslet, melder AP. – Det var en veldig kraftig kollisjon. Dette er en forferdelig natt. Det er vanskelig å beskrive, sier guvernør i Thessalia, Konstantinos Agorastos, til statlig TV. Passasjertoget var på vei fra Athen til den nordlige byen Thessaloniki og godstoget var på vei fra Thessaloniki til Larissa da kollisjonen skjedde. De to helt fremste vognene ble nesten fullstendig ødelagt, ifølge Agorastos. Han opplyste videre at rundt 250 passasjerer blitt trygt evakuert til Thessaloniki med busser. Av de rundt 350 passasjerene om bord, skal mange av dem ha vært studenter på vei tilbake til Thessaloniki etter en langhelg, opplyser ordføreren i byen Tempi, Giorgos Manolis. Redningsarbeidet gjennom natten beskrives som svært vanskelig. Det ble lett med lykter etter overlevende som kunne sitte fastklemt i togvraket. Det ble også lett under toget og på jordet ved siden av togsporet. – Jeg har aldri sett noe lignende i hele mitt liv. Det er tragisk. Etter flere timer finner vi fortsatt kropper, sier en utmattet redningsarbeider ifølge NTB. Ikke siden 1972 har det skjedd en så dødelig togulykke i Hellas. Da omkom 19 personer i en kollisjon, også utenfor Larissa. Statsminister Kyriakos Mitsotakis har erklært tre dager landesorg. – Som et jordskjelv En tenåring som overlevde ulykken, sier at han hørte en kraftig bremselyd og så gnister før toget bråstoppet. Han satt i den fjerde vognen. – Vognen vår sporet ikke av, men de foran oss gjorde det og ble knust, sier han ifølge avisen Kathimerini

Hellas:  Minst 32 døde: - Ble kastet ut av vognene


Johannes Thingnes Bø tok en suveren seier på lørdagens jaktstart, mens storebror Tarjei Bø sikret andreplassen. Det klarte de til tross for at de testet positivt for corona. – Vi vet ennå ikke helt hva som skjer. Litt usikkerhet i dag tidlig. Kjenner kroppen ikke er helt hundre. Må hjem og ta ny test, sier Thingnes Bø til TV 2. Tidligere i uken reiste Sturla Holm Lægreid hjem fra Tsjekkia etter å ha testet positivt. På lørdagens jaktstart hadde verdenscupleder Thingnes Bø hele 44 sekunder ned til broren Tarjei etter fjerde skyting – og fikk dermed en enkel jobb med å sikre seieren på sisterunden. Tarjei Bø startet jaktstarten 30 sekunder bak broren, men klarte ikke å hamle opp med skiskytterkongen.  Det endte med at Johannes Thingnes Bø tok sin åttende strake verdenscupseier denne sesongen og sin 71. totalt. Han bommet to ganger totalt – en på hver av de to ståendeskytingene. Svenske Martin Ponsiluoma sikret tredjeplassen til tross for fem bom.


Nye flåttarter vil komme til Norge. Med klimaendringer vil de potensielt smittebærende krypene lettere kunne spre seg. Ekspertene vil ha bedre overvåking. – Vi må prøve å finne ut hva som kommer til landet vårt, og finne ut hva slags smitte de har med seg, sier professor Snorre Stuen ved NMBU Veterinærhøgskolen til NTB.   Han har arbeidet med flåttsykdommer i snart 40 år. I siste nummer av Norsk veterinærtidsskrift presenterer han en oppdatering av flåttsituasjonen.  Til nå er det påvist ti-tolv arter av flått i Norge. Det er grunn til å tro at flere flåttarter vil komme. De vil komme med trekkfugler eller på kjæledyr. De vil kunne bli spredt med hjortevilt som migrerer og blir flere i antall og finner nye områder, blant annet på grunn av klimaendringer. Land som Sverige og Danmark er i gang med mer overvåking av flått, særlig i urbane strøk, og mer er på trappene i Europa. Men ennå ikke i Norge. – I alle storbyer er det parker, med kratt og busker. Der er det flått på ulike vertsdyr, og dette burde vi hatt midler til å undersøke, sier Stuen. Vil ha innlevering  Som en del av EU-prosjektet NorthTick har Flåttsenteret utviklet en nettside hvor alle som vil, kan rapportere inn observasjoner av flått  i Norge. Stuen ønsker seg mer.  – Vi bør undersøke flåtten for å finne ut hvilke typer som sprer seg, og sjekke dem for smittestoff. Da må vi også få innlevert flåtten, sier han. Mest vanlig og kjent her er bakteriesykdommen Lyme borreliose. I fjor ble 560 alvorlige tilfeller registrert i Meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS). Siden 2012 har antallet tilfeller økt jevnt og trutt og er nå mer enn dobbelt så høyt. I tillegg er det kommet flere tilfeller av skogflåttencefalitt (TBE), en infeksjon i hjernen og ryggmargen som kan oppstå etter smitte av virus overført ved flåttbitt. Omkring 5.000 til 12.000 tilfeller av TBE blir rapportert årlig i Europa, ifølge Verdens helseorganisasjon (WHO).  – Det er mye oppmerksomhet internasjonalt rundt dette nå, og det har allerede vært flere konferanser i år. Vi burde ha litt midler til overvåking, så vi kan følge utviklingen. Midler i bruk I tillegg til forskning på spredning, sykdommer og langtidseffekter, testes det ut både vaksiner og medisiner.  En vaksine som kan vise seg å være effektiv mot borreliose, blir nå testet ut på mennesker i Europa. Vaksinen kan bli tilgjengelig i 2026/27.  – Flåttdrepende midler blir brukt i stort omfang på dyr, uten at de miljømessige konsekvensene av dette er nærmere undersøkt, sier Stuen. Han sier mye tyder på at vi vet for lite om flåttbårne sykdommer på dyr. Det gjør det spesielt viktig å styrke kartleggingen av flåttens utbredelse.   Selv skal han bidra ved å teste effekten av et produkt han kom over i en bokhandel. – Det er en brikke som sender ut ultralyd (40 KHZ), og som ifølge produsenten skal kunne holde flått på to meters avstand. Jeg skal prøve den til sommeren. Vi må jo prøve å få dette bekreftet, hvis det kan fungere. I 2021 ble jaktflåtten påvist i Norge for første gang. Den ble funnet på et dyr. I videoen under får du vite hva som gjør den annerledes fra norsk skogflått.


Slepespor, et håndkle og henslengte klær. Et trusselbrev, en giftering og oppbrettede tepper. Slik så det ut på åstedet forsvinningsdagen. Politiet mener Sloraveien 4 er åstedet for en alvorlig, kriminell handling.  VG kan i dag presentere tegninger av Hagen-huset og beskrivelser av åstedet slik det så ut dagen Anne-Elisabeth Hagen forsvant for over to år siden. Ektemannen Tom Hagen sier i avhør at han kom hjem til tomt hus 31. oktober 2018. Han sier at han lette etter kona, men at han fant et trusselbrev og deretter varslet politiet om en kidnapping.  I april ble milliardæren siktet for drap, noe han nekter for å ha begått. Tom Hagen sier i avhør at han reagerte på flere «unormale» og «rare» ting i huset denne dagen. Det første han la merke til var en plankebit som lå utenfor døren. Politiet mener Anne-Elisabeth Hagen kan ha blitt utsatt for en alvorlig kriminell handling på det lille badet i første etasje, og har omtalt dette og inngangspartiet som det sentrale åstedet.  Tom Hagen sier at han fant trusselbrevet i en hvit konvolutt på en rød stol i gangen. Brevet åpner med følgende setning: «Vi har din kone Anne Elisabeth». Han sier han bare leser deler av det, før han varsler politiet.  «Hvis man leser den første setningen i brevet, så behøver man ikke lese mer før man skjønner hva dette er for noe», forklarer han i avhør. Konvolutten ble senere funnet av politiet på et bord i en av de to stuene. Politiet tror funksjonen til brevet var å tilsløre et drap og villede etterforskningen. Under trusselbrevet lå det flere personlige eiendeler som tilhørte Anne-Elisabeth Hagen, deriblant gifteringen. Minst to av eiendelene ble nevnt i en truende e-post som Tom Hagen og hans advokat mottok i juli 2019. På gulvet ved den røde stolen i gangen lå det en sort strips. Stripsen har vært gjenstand for omfattende tekniske undersøkelser, og politiet mener den er kjøpt på Biltema.  Det ble funnet ni avtrykk fra en sko av merket Sprox i størrelse 45 på det sentrale åstedet. Politiet knytter avtrykkene til den kriminelle handlingen begått mot Anne-Elisabeth Hagen, men vet ikke hvem som har avsatt dem. I Norge selges skoene i Spar Kjøps butikker, men er også tilgjengelig i et bredt utvalg nettbutikker. På gulvet i gangen lå det også en skinnfell. Minst et av avtrykkene fra Sprox-skoen ble funnet på denne.  På det sentrale åstedet fant politiet Anne-Elisabeth Hagens sandal, som de mener er relevant for etterforskningen. Politiet fant også Tom Hagens DNA under borrelåsen.  På badet fant politiets krimteknikere en form for slepespor som de knytter direkte til den kriminelle handlingen. Sporene strekker seg også ut i deler av gangen. Ifølge Tom Hagen var døren til badet lukket da han kom hjem. Han forklarer i avhør at han trodde kidnapperne hadde tatt kona på badet, og slept henne ut i en bil som var rygget inntil døren. Det er mulig å parkere slik at bilen ikke er synlig for naboer eller andre, forklarer han.  Han presenterte tidlig en teori om at kona kunne ha blitt dopet ned og dratt bevisstløs ut av huset. Politiet har derimot en sterk teori om at Anne-Elisabeth Hagen aldri forlot huset i live. På gulvet på badet fant politiet flere klesplagg som tilhørte Anne-Elisabeth Hagen. Over klærne lå det et håndkle, som skal ha vært skittent, får VG opplyst.  Det ble funnet blodflekker fra både Anne-Elisabeth og Tom Hagen flere steder i huset. Blant annet fra Tom Hagen på det lille badet og ved inngangspartiet. Det fines ikke kvalifiserte metoder for å tidfeste når et blodspor er avsatt.  Politiet har etterforsket om blodfunnene kan være med å kaste lys over hva som skjedde med Anne-Elisabeth. Etter det VG kjenner til, har ikke politiet funnet noen direkte tilknytning mellom blodsporene og forsvinningen.  Ifølge politiet er siste sikre livstegn fra Anne-Elisabeth Hagen en telefonsamtale til sønnen klokken 09.14

Lørenskog-saken:  Reagerte på «unormale» og «rare» ting


Regjeringen endrer nå innreisereglene til Norge og lar innreisende fra europeiske land med lav smitte slippe karantenehotell. Men smitten i populære ferieland ligger foreløpig for høyt til at man kan dra rett hjem.  Skillet mellom nødvendige og unødvendige reiser fjernes ved innreise til Norge. Nå er det smittetrykket i avreiselandet som blir bestemmende for karantene-reglene ved ankomst til Norge.  – Dette er en innstramning, sa statsminister Erna Solberg (H) på regjeringens pressekonferanse fredag.  De nye reglene gjelder fra neste torsdag.  Men allerede fra mandag vil reisende fra Island slippe helt unna karantenekravet. Landet har det laveste smittetrykket i Europa.  Grense på 150  Regjeringen sier nå at reisende fra EU/EØS-land - pluss Storbritannia - som har færre enn 150 nye smittede per 100.000 de siste 14 dagene,  og maksimum 4 prosent av de som testes, er positive, slipper å oppholde seg på karantenehotell.  De må gjennomføre karantene, men kan gjøre det hjemme eller på et annet egnet karantenested. Åtte land har i øyeblikket smittetrykk under den nye grensen, gitt dagens smittetall fra EUs folkehelsemyndighet: Det gjelder Polen, Romania, Portugal, Ungarn, Irland, Finland, Liechtenstein og Malta.  Disse må på hotell Reisende fra Storbritannia og EØS/Schengen-land som har flere smittede enn 150 smittede per 100.000, må være på karantenehotell frem til de har fått en negativ test tatt tidligst etter tre døgn. De må fullføre karantenen hjemme eller på et annet egnet karantenested og kan teste seg ut av karantene tidligst etter sju døgn. I denne kategorien land er populære ferieland som Spania, Italia og Hellas.  Ut over dette sier regjeringen at reisende fra europeiske land med særlig høye smittetall, må være på karantenehotell fram til negativ test tidligst etter sju døgn. Det kommer mer informasjon om denne gruppen senere, ifølge en pressemelding.  Fraråder fortsatt  – Vi fraråder fremdeles å reise utenlands, sa barneminister Kjell Ingolf Ropstad (KrF) på regjeringens pressekonferanse fredag.  –  Fremdeles er det en betydelig risiko for at en reise til utlandet vil medføre mer smitte og import av nye virusvarianter som vil gjøre det vanskeligere å åpne opp her hjemme, la han til.  UD forlenger sine  globale reiseråd til 1. juli. Vaksinepasset Regjeringen varsler nå at et norsk vaksinepass, et bevis for at man er fullvaksinert eller er immun gjennom tidligere smitte, vil være klart i første halvdel av juni. Vaksinepasset skal etter hvert harmoniseres med EUs tilsvarende ordning, men EUs vaksinepass ligger et par uker etter Norge. EU-kommisjonen og parlamentet er enige om hva slags informasjon passet skal inneholde, men ikke om hvilke fordeler passet kan gi. Det betyr at hvert enkelt land i EU selv bestemmer sine innreiseregler.  Ifølge Erna Solberg vil det norske passet etter hvert vil kunne gi noe større reisefrihet uten å måtte tilbringe tid  i karantene. –  Det kommer en debatt om hva vi skal bruke det innenlands, sier Erna Solberg. Hun nevnte offentlige arrangementer og lukkede reiser som cruise, som noen dører et vaksinepass kan åpne for.   – Men for å si det sånn: La pensjonistene få reise på busstur i Norge, sier Solberg og smiler.

Fra disse landene kan du slippe karantenehotell


En mangeårig, bitter tvist mellom staten og Sjøsenteret Killingen på Bygdøy utenfor Oslo kan føre til at kongen og flere andre profilerte båtentusiaster mister båtplassen sin. Mandag er det duket for nok en runde i rettsapparatet, denne gangen i Borgarting lagmannsrett, etter at staten ved Kommunal- og moderniseringsdepartementet tapte den forrige runden i Oslo tingrett i mars 2019. Med ett unntak, har Sjøsenteret Killingen vunnet over staten i minst fem rettsrunder. Kong Harald har fremdeles tre båter i vinter- og sommeropplag ved sjøsenteret, opplyser daglig leder Tim Wang i Sjøsenteret Killingen til VG. Striden handler svært destillert sagt om en flytebrygge mellom Bygdøy og den lille øya Killingen, der Sjøsenteret Killingen ligger. De statlige myndighetene – som er områdets grunneier – ønsker å fjerne bryggen, noe som ifølge Sjøsenteret vil true hele eksistensen til senteret på øya hvor det har vært marinadrift siden 1915. I dag har Sjøsenteret plass til et sted mellom 400 og 500 båtplasser.  Erlend Baldersheim hos Regjeringsadvokaten skal føre saken for staten neste uke. Han mener det sentrale rettsspørsmålet i saken handler om strandeierens rett til å bestemme om det skal ligge ei flytebrygge for småbåter i sjøen fra og utenfor land, og viser til en dom i Høyesterett fra februar 2019 som bekrefter at strandeieren har denne retten.  Baldersheim bekrefter overfor VG at det har blitt gjort forsøk på å megle mellom staten og Sjøsenteret Killingen AS, og at det har vært direkte møter mellom de to partene og de andre aktørene i området. – I et større bilde ønsker staten å komme frem til løsninger som bedre sikrer de ulike brukerinteressene i området enn slik det er i dag. Slike løsninger er det konkret lagt opp til i Oslo kommunes reguleringsplan fra 2010 som ble endelig vedtatt i 2012, sier Erlend Baldersheim og viser til at hovedgrepet her er at Bygdøy skal tilrettelegges for allmennheten, mens båtplasser for småbåter skal være på Killingen-siden, forteller han. Advokat Christopher Borch hos Thommessen har representert Sjøsenteret i saken siden 2007. Han ønsker imidlertid ikke å kommentere den nye rettsrunden før den er over, men uttalte dette til Estate Nyheter i 2019, etter at staten både hadde anket avgjørelsen fra Oslo tingrett og bedt plan- og bygningsetaten i Oslo om en lovlighetsvurdering av Sjøsenteret. – Regjeringsadvokaten argumenter med at bryggeanlegget må fjernes for å legge til rette for allmennheten. Men blir det bedre for allmennheten om bryggeanlegget blir borte? Og ja, det er noen rike personer som har båtplasser på Killingen, men det ligger også mange enkle båter der. Kundene til Sjøsenteret er også en del av allmennheten, sa Borch til Estate Nyheter. I sitt sluttinnlegg før rettssaken starter mandag ber advokat Christopher Borch lagmannsretten om å forkaste anken fra staten. «Tingrettens dom av 7. mars 2019 bygger på korrekt faktum og juss, og at den
dermed er riktig i sitt resultat», skriver Borch. Rettssaken mellom staten og Sjøsenteret Killingen varer hele neste uke.


TRONDHEIM (VG) (Rosenborg-Brann 3–2) Fire tap på rappen. Bunnplass i Eliteserien. Tidenes verste seriestart. I Brann-garderoben snakkes det likevel ikke om krise. Vegard Forren (33) vet at det vil bli stilt kritiske spørsmål hjemme i Bergen etter det fjerde tapet på rad, men midtstopperen mener det ikke er grunn til å erklære krisetilstand. – Nei, det er for tidlig å si det etter fire runder. Men vi må begynne å vinne kamper, det vet vi alle, sier Forren til VG etter at tremålsscorer Kristoffer Zachariassen avgjorde kampen på overtid. – Fire tap, sist på tabellen og den verste Brann-starten på 33 år. Hva venter dere hjemme? – De er aldri fornøyd i Bergen, så det blir et kjør. Men det er slik vi vil ha det. Det hadde vært kjedelig om det hadde vært stille også. Det er ingen optimal start, men det er for tidlig å legge seg ned. Vi har ventet i flere måneder på å komme igang, og da gidder jeg ikke å stå og sutre etter fire kamper. Det er spørsmål om tid før vi begynner å plukke poeng. Brann har ikke tapt sine fire første kamper siden 1988. De gjorde det samme i 1973. Nå er målforskjellen enda verre med tre mål scoret og 13 – Fortjente mer Brann startet begge omgangene klart best, men det var Rosenborg som tok ledelsen ved Kristoffer Zacharissen på sin første sjanse i en dårlig første omgang. Fra starten av andre omgang var bergenserne enda vassere, og scoret to mål på åtte minutter signert Ruben Kristiansen og Robert Taylor. Så scoret Zachariassen seks minutter før slutt, og så på overtid. – Det er brutalt og tøft. Vi har hatt mange gode prestasjoner i gode perioder i kamper uten å få med oss noe. Samtidig har vi vært litt for svake defensivt i perioder. I dag syns jeg vi fortjener mer. Det er å tøft å få et så enkelt mål imot på slutten. Den sved, sier Forren. VGs sjansestatistikk viser 9–3 til hjemmelaget, som blant annet hadde tre avslutninger i treverket, samt en avslutning som ingen vet med sikkerhet om var over streken eller ikke. Dét til tross, spesielt Branns venstre side, med Kasper Skaanes, Taylor og Kristiansen i spissen, var til tide friske offensivt. – I dag er det små perioder som ødelegger for oss. Jeg hadde vært mer bekymret om vi ble utspilt i lange perioder, og ikke hatt noe selv. Jeg tror de fleste ser at Rosenborg møter et godt fotballag i dag. Det var et langt steg i riktig retning, og vi skal fortsette å tørre og være offensive. Når man gjør det, er ikke vi dårligere enn andre eliteserielag. Det handler om å tørre, og gi litt f. Brutal avslutning For Kåre Ingebrigtsen så det lenge ut til å bli den andre seieren på to returer til Lerkendal som Brann-trener. Seks magiske minutter fra Rosenborgs hattrickhelt ødela det. – Det er tungt. Brutalt. Vi gjør en jævlig god fotballkamp, men så blir vi straffet på to dødballer. Det er tøft, sier Ingebrigtsen til VG. I neste kamp venter regjerende seriemester Bodø/Glimt. Det kan gjøre seriestarten fra vond til verre. – Alle som fikk terminlisten utlevert, så at det kunne bli tøft. I dag fortjente vi å få med oss noe mer. Det kan ikke være sånn at motstanderen bare slenger ballen inn i boksen, og så er det målsjanse. Det må vi luke bort. – Dere starter begge omgangene bra - hva skjer? – Rosenborg-spillerne er store og tunge, og begynne å pælme ballen inn i boksen vår. Det er vanskelig å forsvare seg mot. Vi spiller bra, og jeg har ikke noe å utsette på innsatsen vår. Det går på kvalitet når de scorer tre mål på de sjansene. – Hva tenker du om det som er Branns dårligste seriestart på 33 år? – Det tenker jeg ikke på i det hele tatt. Vi var det beste laget i dag. Så skorter det på at vi ikke er dyktige nok foran eget mål.


Filmstjernen forlater plattformen i kjølvannet av kritikk og negativ omtale kona Hilaria har fått i sosiale medier.  – Twitter er som et selskap hvor alle bare skriker og hyler – og det er ikke et hyggelig sted å være. Det skriver Alec Baldwin i et innlegg i sitt siste innlegg på Twitter som først ble omtalt på nettstedet Deadline. – Farvel for nå, skriver han til slutt. Utgangspunktet for Baldwins beslutning er at Hilaria har den siste tiden opplevd at svært mange har stilt spørsmål om hennes spanske bakgrunn. Gamle videoer ble publisert på nettet hvor hun tilsynelatende snakker spansk. Hilaria Baldwin er født i Boston, men har tilbrakt deler av oppveksten i Spania. Hun het opprinnelig Hilary, men byttet til Hilaria fordi foreldrene hennes, som er amerikanske, elsket Spania og ofte tok henne med på ferie dit. I et innlegg på Instagram forsøkte Hilaria Baldwin både å forsvare seg selv og forklare hvilken bakgrunn hun har. – I vårt hjem prøver vi å gi barna en tospråklig oppvekst, forklarer Hilaria. Det hører imidlertid med til historien at hun ved flere anledninger opp gjennom årene har omtalt seg selv som spansk og at hun ofte har snakket med spansk aksent i intervjuer.  I en egen video – også publisert på Instagram sier Alec Baldwin blant annet:  – Når du elsker noen, vil du forsvare dem.  Han oppfordret samtidig brukerne til å være oppmerksomme og kritiske til kildene til kritikken mot kona.


Donald Trump håper å få bli boende på sin private klubb Mar-a-Lago. Nå har han fått en viktig støttespiller på laget. Det melder Washington Post. I november 2019 meldte Trump flytting fra New York til Palm Beach i Florida. Han begrunnet det hele med at han følte seg dårlig behandlet av de lokale politikerne både i byen og delstaten New York. – Få ha blitt behandlet dårligere. Jeg hater å måtte ta denne avgjørelsen, men til syvende og sist er det best for alle parter, sa han for drøye 14 måneder siden. Frem til 20. januar bodde han som kjent i Det hvite hus, som USAs president, men etter å ha tapt valget til fordel for Joe Biden, har han nå flyttet til Palm Beach. Men så enkelt er det riktignok ikke.  Naboene til Trumps private klubb Mar-a-Lago ønsket ikke at Trump flyttet dit. I desember sendte de et brev til de lokale myndighetene. I brevet hevdes det at Trump mistet sin lovlige rett til å bo på Mar-a-Lago etter en avtale signert tidlig på 90-tallet da han omgjorde eiendommen fra bolig til en privat klubb. Nå ser Trump riktignok ut til å ha fått lokal støtte fra advokaten som har vurdert saken for byrådet i Palm Beach, ifølge et notat Washington Post har fått tilgang til. I notatet anbefaler advokaten, John C. Randolph, byrådet om å lå Trump bo på sin private klubb. Han mener den tidligere presidenten bør få lov til å bruke klubben som sin bopel, til tross for at Trump i 1993 lovet byrådet at han ikke skulle bruke klubben til annet enn klubbvirksomhet. I den 28 år gamle avtalen heter det at ingen gjester kan bo på klubben mer enn 21 dager i året.  Byadvokaten mener avtalen ikke betyr noe, og hevder avtalen om å gjøre eiendommen til en privat klubb ikke inneholder noe som spesifikt forbyr noen å bo der. Tvisten om bruken av Mar-a-Lago stammer fra starten av 90-tallet, da Trump bodde der, skriver Washington Post. Kostnadene for vedlikeholdt økte, og Trump ønsket å dele opp tomten til mer enn et dusin eiendommer. Det ønsket ikke byrådet, noe som førte til at Trump gikk til søksmål. Til slutt kom partene til en enighet, der Trump sa fra seg rettighetene til å utvikle Mar-a-Lago eller bruke den til «noe annet formål enn klubbruk», skriver avisen. Trumps advokat, John B. Marion, mener ikke noe Trump sa før avtalen ble signert i 1993 er relevant i dag. Han og byadvokat Randolph mener også at ettersom Trump eier Mar-a-Lago LLC, som igjen eier klubben, gjør at han faller under unntaket som sier at ansatte kan bo på private klubber i Palm Beach. Marion påpeker også at Trump ikke bruker gjesterommene, men presidentsuiten på klubben. Saken kan bli tatt opp i byrådet allerede neste uke, samme dag som riksrettssaken mot Trump starter i Washington D.C., skriver avisen.

Washington Post:  Advokat ber om at Trump får bli boende


Helsemyndighetene i Nordre Follo bekrefter at det er registrert 40 nye tilfeller av det muterte coronaviruset i kommunen. Det gjør at kommunen viderefører den strenge nye forskriften. Kommunen fikk melding om de 40 nye tilfellene klokken 16.20 mandag, opplyser kommuneoverlegen i et formannskapsmøte samme dag. Til sammen er det påvist 65 tilfeller totalt av den muterte varianten av viruset i kommunen.  – Rådet vil være å forlenge vår strenge forskrift fram til søndag, sier kommuneoverlege Kerstin Anine Johnsen Myhrvold i Nordre Follo. Både ordfører, rådmann og kommuneoverlegen viser til at kommunen nå har 40 nye smittede. – Vi er i en uavklart og alvorlig situasjon, sier kommuneoverlegen i formannskapsmøtet. – De nye 40 tilfellene endrer foreløpig ikke vår vurdering av alvorligheten i situasjonen. Men vi er nå spesielt årvåkne for tilfeller som ikke er knyttet til et kjent utbrudd eller smitteveier, sier avdelingsdirektør Line Vold i Folkehelseinstituttet i en pressemelding. – Det er enkelte tilfeller som per nå ikke har kjent tilknytning til utbruddet, og vi jobber spesielt med å bistå i smittesporingen av disse, sier Vold. Samtidig roser direktør Vold kommunens arbeid. – Kommunen gjør en svært god jobb, og gjør grundig og godt arbeid og jobber raskt med smittesporing. De fleste tilfellene kan knyttes til kjente smitteveier, men det er fortsatt en del kartleggingsarbeid som foregår, mener hun. Tidligere mandag uttalte ordfører Hanne Opdan (Ap) at kommunen har kontroll på smitteutbruddet, som inkluderer tilfeller av smitte med den britiske mutasjonen. Ordføreren opplyste også at mutasjonssmitten skal ha kommet til kommunen i romjulen, og da kom til sykehjemmet i Langhus. Det ble tidligere mandag meldt at kommunen hadde fått svar på 120 prøver som var endt til analyse hos FHI, hvorav kun åtte ble bekreftet å være den britiske varianten av viruset. – Jeg opplever det som positivt at så mange av prøvene som var til analyse hos FHI ikke er det muterte viruset. Ethvert tilfelle av UK-varianten er selvsagt alvorlig, men vi kunne risikert at det var flere tilfeller av UK blant disse prøvene, sier Myhrvold. Nå har de altså avdekket flere nye tilfeller av mutasjonen. Smitteutbruddet med den muterte varianten har ført til strenge tiltak og delvis nedstenging i en lang rekke kommuner på Østlandet.


Den britiske virusvarianten sprer seg i Nederland og Belgia. Ekspertene i begge land mener det er for sent å stoppe den.  – I det øyeblikket vi kunne se utsiktene til et normalt og fritt liv, blir vi konfrontert med en ny fare.  Ordene tilhører Belgias folkehelseminister Frank Vandenbroucke, da han 14. januar redegjorde for den britiske virusvarianten under en spørretime. Det skriver De Morgen. Den britiske virusvarianten er allerede i omløp i Belgia. Det er umulig å stoppe det nå, ifølge ekspertene i landet. 110 personer med tilknytning til samme sykehjem har fått påvist virusvarianten, ifølge Nieuwsblad.  63 er beboere, 38 er ansatte og de resterende bor i omsorgsboliger med tilknytning til sykehjemmet. Fire beboere har dødd etter de ble smittet. I tillegg er minst fire skoler er stengt som følge av ulike utbrudd med den britiske virusvarianten.  I Norge er det foreløpig påvist 33 tilfeller med den britiske virusvarianten.  Brøt karanteneplikten – 5000 i karantene Et av de større utbruddene i Belgia knyttes til en kvinne som ble smittet på skiferie. Kvinnen er mor til en elev ved en barneskole i Edegem, ifølge Nieuwsblad.  Moren ventet ikke på det andre prøvesvaret og brøt karanteneplikten. Hun smittet datteren sin, som igjen smittet en annen elev ved skolen. Denne eleven smittet igjen sin mor som er lærer ved en ungdomsskole.  Begge skolene er nå stengt. Over 5000 personer er i karantene som følge av utbruddet. Mandag og tirsdag skal flere hundre elever og andre testes.  Belgiske myndigheter har startet et pilotprosjekt i provinsen Antwerpen. Ifølge De Standaard viser prosjektet foreløpig at samtlige husstandsmedlemmer, i husstander der smitten har kommet inn, er blitt smittet.  – Det viser hvor eksplosivt det er, og hvor fort det går. Jeg har forhørt meg med kolleger i England, Tyskland, Nederland og Sveits. De ser det samme fenomenet. Det gjør dem ganske pessimistiske. De frykter en ny pandemi, sier professor i mikrobiologi ved Universitetet i Antwerpen Herman Goossens til avisen.  Han sier til De Morgen at varianten er så smittsom at den ikke kan stoppes.  Firedoblet på ti dager 6. januar meldte det nederlandske folkehelseinstituttet (RIVM) at antall personer som har fått påvist den britiske virusvarianten steg fra elleve til 50.  Lørdag hadde antallet steget til over 200. Det tilsvarer en firedobling på ti dager.  Kun et fåtall av tilfellene har en direkte link til Storbritannia, ifølge Algemeen Dagblad.  Utbruddsgruppen til det nederlandske folkehelseinstituttet, Outbreak Management Team (OMT), uttalte mandag at de er svært bekymret for spredningen av den britiske virusvarianten i Nederland.  «Spredningen av den britiske virusvarianten er ikke under kontroll», heter det i redegjørelsen. Eksperter anslår at omkring ti prosent av alle nye tilfeller i landet skal være av den britiske varianten, ifølge RTL Nieuws.  Om en måned kan andelen øke til halvparten av alle tilfeller. OMT er bekymret for at landet vil få to epidemier samtidig: En med den britiske varianten og den med den «gamle» varianten.  Situasjonen i Nederland er for øyeblikket «sårbar», skriver OMT i en redegjørelse til kabinettet. De foreslår nye tiltak for å kontroll på den britiske og sørafrikanske varianten «frem til vi ser en gunstigere sesongeffekt på spredningen og en flokkimmunitet etter vaksinasjon og infeksjoner».  Nøyaktig hvilke tiltak som bør settes i verk er uklart. Ifølge RTL Nieuws har et portforbud blitt diskutert i lengre tid. Grunnskoler og barnehager er allerede stengt til og med 7. februar.

Slår alarmom den britiske virusvarianten


Et norsk Facebook-innlegg har bidratt til å spre historien om utslett som en kraftig vaksine-bivirkning til mange tusen over hele Europa. Vaksinestudiene og bivirkningsovervåkningen tyder dog på at utslett er en kjent, og normalt sett ufarlig bivirkning.

Faktisk.no:  Utslettbilde spres - dette vet vi


Den fornærmede mannen er brannskadet for livet etter at kameraten under en fest helte brennevin i skrittet hans og tente på.  Hendelsen skjedde i kjølvannet av en fest i den fornærmede mannens hjem på Østlandet i slutten av mars i fjor. Han hadde etter flere timers festing lagt seg for å sove i sengen sin, da han plutselig våknet av at det brant «voldsomt» på ham.  Nedre Telemark tingrett mener at brannen oppsto som følge av at kameraten, en mann i 20-årene, helte brennevin i skrittet på mannen mens han sov, og at han deretter tente på.  Nå må kompisen i fengsel i ett år og to måneder, ifølge dommen. Mannen ble innlagt på brannskadeavdelingen på Haukeland sykehus, hvor det viste seg at han var påført andre og tredjegrads brannskader som følge av hendelsen.  – Saken er trist, det er en kjempekjip sak for tiltalte, men også for fornærmede, sier den domfelte mannens forsvarer, Andreas Nyhaug, til VG. – Gikk fryktelig galt Både den fornærmede mannen og tiltale forklarte i retten at de kjente hverandre godt, og at de ikke var uvanlig at de utsatte hverandre for ulike former for spøker om noen av dem sovnet på fest.  Den domfelte kompisen erkjente ikke straffskyld da saken gikk for retten. Han forklarte at han ikke husker at han satt fyr på kameraten, og at han heller ikke kunne forstå hvorfor han skulle ha gjort noe slikt mot en god kamerat.  Mannen i 20-årene skal derimot like etter brannen ha innrømmet til den brannskadede mannens kjæreste at han hadde lekt med et stjerneskudd eller en lighter, og at «det hadde gått fryktelig galt».  Han skal også ha sagt til et annet vitne at han hadde helt brennevin på kompisen og tent på, og at det var ment som en spøk.  – Retten er etter en samlet vurdering av sakens bevis, kommet til at det ikke er tvil om at tiltalte helte brennbar væske på fornærmede og tente på, slik at det oppsto en betydelig kroppsskade, heter det i dommen.  Dommen: Spesiell og sjelden sak Retten mente at saken og skaden fremstår som spesiell og sjelden, og det var derfor vanskelig å finne sammenlignbar rettspraksis når de skulle komme frem til straff.  – Skadene fornærmede er blitt påført er meget alvorlige for ham. Han har fått redusert sin livskvalitet betydelig, skriver tingretten i sin avgjørelse, som også mener at skadene mest sannsynlig vil gi mannen varige konsekvenser.  Mannen ble også dømt til å betale totalt drøye 321.000 kroner i oppreisnings- og menerstatning til kameraten.  Forsvarer Nyhaug opplyser at dommen vil bli anket fordi de mener at det ikke ble ført tilstrekkelig bevis for at det var domfelte som satte fyr på kameraten, og at han ikke gjorde det med tilstrekkelig grad av skyld.

Helte brennevin i skrittet på kompis og tente på


Nå forteller etterlatte og øyenvitner til VG om det lovløse marerittet. Da Libyas diktator Muammar Gaddafi våren 2011 blir dratt frem fra et kloakkrør og drept, håper folket på en lysere fremtid. Men i ørkenbyen Tarhuna  vil seks brødre det helt annerledes.  De beskrives som fattige og lite betydningsfulle, men Kani-navnet skal snart bli kjent. Og fryktet.  I stedet for en fortsettelse av det håpefulle arabiske folkeopprøret, skal innbyggernes drøm om et bedre liv aldri få  grobunn i det karrige landskapet. Hverdagen deres blir forfølgelse, tortur og drap i en lovløs verden styrt av en brutal søskenflokk. Mange etterlatte vet fortsatt ikke hva som har skjedd med deres kjære.  – Dette er et annet nivå av grusomhet, sier Wadeh Alkish (32). Han glemmer aldri synet som møtte ham da han kjørte inn i Tarhuna. Han følte han hadde ankommet en spøkelsesby. Gjennom de siste ti årene i har han sett mye vondt i hjemlandet sitt:  Han har vært ambulansearbeider i frontlinjen i brutale bykriger. Og som ansatt i Røde Halvmåne har han plukket opp druknede mennesker halvveis begravet i sanden på Libyas strender – døde i forsøket på å finne et bedre liv i Europa. Men det han ser i Tarhuna er noe helt annet. Massegravene som strekker seg over store områder forteller en bekmørk historie. – Menneskene vi finner her er ikke drept i krig eller av drukning. De er ofre for en brutal gruppe menn, drept av kriminelle. Det er mange måter å dø på, men ingen fortjener å bli gravlagt som dette, med klærne de gikk i, kastet fra en pickup og dumpet på toppen av andre kropper, sier han til VG over telefon. Hver dag tar 32-åringen på seg maske, hansker og en heldekkende dress, og går ut i det knusktørre landskapet for å identifisere døde. Så langt har han vært med på å grave opp 20 massegraver. Totalt har han og kollegaene funnet 135 kropper. Blant dem er åtte av familiemedlemmene til Ali Farag Jaballa (30). På to dager forsvant nesten alle familiens menn. Først ble en av dem skutt og drept ved sin egen inngangsdør. I begravelsen dagen etter stormet væpnede menn gravlunden. Ti familiemedlemmer – fedre, brødre, onkler og fettere – fikk våpen rettet mot seg og ble kjørt vekk. I februar  i år ble levningene til åtte av dem gravd opp og identifisert. De var alle skutt – minst én viste tegn til brutal tortur. Ali holder de beryktede Kani-brødrene ansvarlige. – Vi er fortsatt redde. Vi sover ikke om natten. Psykologisk er vi helt knust, sier han til VG over telefon fra ørkenbyen. Det hele startet med det massive folkelig opprøret i Libya for ti år siden.  Gaddafi lovet å knuse opprøret. Hans hær skulle gå fra «dør til dør» for å renske unna statens fiender.  I mars vedtok FNs sikkerhetsråd å etablerte en flyforbudssone over Libya og åpnet for bruk av «alle nødvendige midler» for å beskytte sivile.  Fly fra NATO gikk få dager senere til angrep mot libyske regjeringsstyrker, som var på vei til opprørshovedstaden Benghazi. Seks norske kampfly slapp 588 bomber mot en rekke mål i månedene som fulgte – blant annet mot Gaddafis palass i hovedstaden Tripoli. Som følge av den massive luftstøtten rykket de libyske opprørene fram på frontlinjen og i oktober ble Muammar al-Gaddafi funnet i et kloakkrør etter å ha flyktet fra Tripoli. Han ble drept kort tid etterpå. Deres vei inn i mørket, ble gjort mulig av de helt spesielle omstendighetene: Brødrene var blant de få i Tarhuna som gjennom 2011 hadde støttet opprørerne i kampen mot Gaddafi, og etter hans død holdt Gaddafis tilhengere i byen seg i skjul eller holdt en svært lav profil.  Det gjorde alt lettere for Kani-brødrene.  I det stille startet de å ta ut rivaliserende familier i hjembyen. BBC, som også har ettergått brødrenes historie, har identifisert seks av de syv brødrene

NB! Sterke bilder:  - Et annet nivå av grusomhet


POKLJUKA (VG) Martin Fourcade (32) forteller at han ikke var sjokkert over detaljene som kom frem i IBU-rapporten om tidligere president Anders Besseberg.  Etter at Sturla Holm Lægreid sikret seg VM-gull onsdag, møtte Martin Fourcade blant andre norske og svenske medier. Der fikk han både spørsmål om Lægreid, Tarjei Bø og ikke minst Anders Besseberg.  Der var han åpen om at han på ingen måte ble sjokkert da nyheten sprakk.  – Jeg ble ikke sjokkert. Men jeg ble overrasket over hvor stort det var. Jeg ble ikke sur. Det gjorde meg heller stolt over mitt engasjement i kampen mot doping. Det viser at jeg ikke var gal. Når jeg ropte høyt mange ganger gjennom årene, var det med god grunn, sier Martin Fourcade. Han sier at han er stolt over andre utøvere som kunne avsløre detaljer, og ikke minst skiskytingen som helhet, i arbeidet med rapporten.  Franskmannen forteller at han ikke er i Pokljuka for å feriere. Han er på sponsoroppdrag, samtidig som han er på jobb for det internasjonale skiskytterforbundet.  – Jeg er medlem i utøverkomiteen og jeg vil gjøre pliktene mine. Det er også viktig for meg å være her ettersom jeg sikter meg inn mot utøverkomiteen til IOC i Beijing neste år, sier 32-åringen.  IBUs uavhengige kommisjon la nylig frem en rapport der Besseberg anklages for korrupsjon og for å ha hjulpet Russland med å skjule doping. Kommisjonen mener mye tyder på at Besseberg ble «kjøpt» av russiske ledere, blant annet gjennom jaktturer og bestilte sexarbeidere. «Besseberg ønsker ikke å kommentere enkeltuttalelser så lenge saken er under etterforskning. Han fastholder at det ikke er grunnlag for korrupsjonsanklagene mot ham», har advokat Christian B. Hjort skrevet i en e-post til VG. Fourcade benyttet anledningen til å rose gullvinner Holm Lægreid. Se hva nordmannen selv sier etter gulløpet: Det var for 11 måneder siden Martin Fourcade annonserte at han la både ski og gevær på hylla. Han la da opp på den samme arenaen hvor han tok sin første verdenscupseier, og det på nøyaktig samme dato: 14. mars 2010 vant han jaktstarten i Kontiolahti. 14. mars 2020 satt han punktum på jaktstarten på samme sted.  – Fra Vancouver til Oslo i dueller med Ole Einar Bjørndalen, Emil Svendsen, Anton Sjipulin, Simon Schempp, Johannes Bø og alle mine konkurrenter – det blir for mange å nevne alle – jeg har oppnådd mine drømmer og erfart de mest fantastiske følelser. Jeg kjempet og jeg vant, men jeg led også. Jeg falt og reiste meg, men mest av alt: Jeg vokste opp med en fantastisk mulighet til å se min sport vokse. Den sporten jeg elsker, som jeg har viet mye av mitt liv til, har gitt meg alt tilbake, skrev franskmannen i en pressemelding da.

Skandalerapport:  - Viser at jeg ikke var gal


HAMAR (VG) SV-leder Audun Lysbakken har varslet skattesjokk for de rike om partiet får makt. Men politibetjenter, konduktører, lektorer og jordmødre må også betale mer skatt med SVs opplegg. I sin tale til SVs landsmøte fredag sa Audun Lysbakken at «festen til de rike» snart er slutt. Samtidig varslet han at skattene på «store formuer og skyhøy arv» vil gå i været hvis SV får makt etter valget. I Politisk kvarter på NRK på torsdag sa Lysbakken at de rike må betale mye mer i skatt – og at overklassen i Norge må forberede seg på å stramme livreimen etter en «skattefest» under Erna Solberg. Men det er ikke bare Norges rikeste som må forvente økt skatt med SVs skatteopplegg. I partiets alternative budsjett for 2021 foreslår SV skatteøkninger for alle med inntekter over 600.000. Ifølge SSBs oversikt over snittlønn for ulike yrkesgrupper i 2020, inkluderer det blant annet politibetjenter, jordmødre, journalister, konduktører, T-baneførere og høyskolelektorer. – Er disse en del av overklassen, Lysbakken? – Nei, på ingen måte. Dette er folk med ganske vanlige inntekter. Vi foreslår ingen skatteøkning av betydning på den type inntekter. Du har et ganske langt sjikt fra 600.000 kroner og opp som i realiteten får uendret skatt, sier SV-lederen. Ifølge SVs egen utregning vil folk med inntekter fra 600.000–699.000 i snitt få en årlig skatteøkning på 757 kroner – om man regner med både inntekts-, formues- og boligskatt. For folk med inntekter mellom 700.000–799.000 vil skatteøkningen i snitt bli på 6382 kroner i året. – Du må huske at mange av dem også vil komme i pluss med vårt opplegg, for de vil for eksempel nyte godt av at SFO blir gratis og av rimeligere tannhelse, legger SV-lederen til. – Hvor mye må man tjene for virkelig å begynne å merke SVs skatteøkninger? – Når du kommer opp i millionlønninger, begynner det å dra seg til. Så er det selvfølgelig folk som har formue av betydning, og det er en del andre skatter vi vil skjerpe som treffer de som eier veldig mye, sier Lysbakken. Lysbakkens skatteløfter får Høyre-nestleder Tina Bru til å rase. – Det vi umiddelbart reagerer på er retorikken her, altså dette snakket om denne overklassen som nå skal skattes hardere. Hvis du ser på hvem denne overklassen er, så er det for eksempel jordmødre, lektorer, dirigenter og komponister. Ganske vanlige folk, med andre ord, sier hun til VG. Høyre-kollega Henrik Asheim mener at Lysbakken er uærlig. – Det kan du godt mene politisk, men du kan ikke si at dette er overklassen og de superrike. Hvis du skal øke skatten for helt vanlige arbeidstagere i Norge, så får du si det rett ut, sier han. – Men er det retorikken som er problemet eller skattekuttet? De som ligger mellom 600.000 kroner og 700.000 kroner, vil bare få skatteøkning på 757 kroner med SVs opplegg. – Ja, men i den gruppen rett over der, fra 700.000 kroner og opp, vil du for eksempel finne en biolog, en kjemiker eller en luftfartsmekaniker. Det er ganske vanlige jobber også i den gruppen, sier Bru. – Hva er en vanlig inntekt ifølge Høyre? – Hvis du ser på hva som er gjennomsnittsinntekten i Norge, så er det 500.000 eller noe sånt. Jeg tror helt vanlig inntekt for folk er 5–6–700.000 kroner. Det er en ganske vanlig lønn, sier Asheim. Lei av klassediskusjon – 757 kroner ekstra i skatt hvert år, det har vel en som tjener 600.000 råd til å betale? – Ja, det er ikke sånn at månedsbudsjettet ryker på det. Spørsmålet er bare om du synes om en som tjener 600.000 kroner i året og jobber som konduktør i Vy, burde få litt mindre igjen for jobben hun eller han gjør? sier han. – Finnes det en overklasse i Norge? – Klassediskusjonen kan man jo alltids holde på med, men det finnes mennesker som har veldig mye penger i Norge, sier Asheim


(Everton-Tottenham 2–2) Premier League-toppscorer Harry Kane (27) reddet ett Tottenham-poeng med seriemål 20 og 21 for sesongen – i et oppgjør Everton-innbytter Joshua King (29) var uhyre nær ved å avgjøre helt på tampen. 2–2-resultatet betyr at Tottenham er fem poeng bak West Ham, som ligger på den Champions League-kvalifiserende 4.-plassen. London-klubben til Mourinho har i tillegg én kamp mer spilt. Nå får portugiseren ny kritikk for måten både han og laget fremstår på. – Det ser ut som ingenting betyr noe. Det er mangel på motivasjon, kvalitet og spilleglede. De har ingenting når de går fremover. Se på kroppsspråket. Det er fryktelig, sier TV 2-ekspert Trevor Morley. – Se på ansiktet til Mourinho. Det er uttrykksløst. Det er som om lyset er skrudd av. Hvor er kamplysten til Tottenham? Jeg ser den ikke, sier engelskmannen. Situasjonen blir ikke bedre av at Kane måtte ut på overtid etter et stygt overtråkk. – Jeg er også bekymret, men jeg tror det er for tidlig å si noe. At han gikk av kampen med to minutter igjen, betyr åpenbart at han følte noe. Men jeg må være optimistisk og håpe at han blir fort frisk, sier Mourinho i et intervju vist på TV 2. Konfrontert med Pogba-refs Tidligere fredag ble det publisert et intervju hvor Paul Pogba (28) kritiserte Mourinho for tiden de delte i Manchester United. Franskmannen mener Ole Gunnar Solskjær (48) er annerledes enn portugiseren, blant annet på den måten at «han ville aldri gått mot spillerne». – En gang hadde jeg et bra forhold til Mourinho. Den neste dagen visste jeg ikke hva som hadde skjedd, har Pogba sagt til Sky Sports. – Jeg kunne ikke brydd meg mindre om hva Pogba sier, responderer Mourinho etter oppgjøret på Goodison Park. Kane-dobbel Det startet derimot brukbart for Tottenham, da Kane utnyttet en svak involvering fra Everton-stopper Michael Keane etter 27 minutter. Spurs-spissen tok et touch og banket gjestene i ledelsen på det neste. Med fulltrefferen har Kane scoret 20 eller flere mål i fem sesonger på rad i Premier League. Men som det har gått mange ganger tidligere denne sesongen, skulle ikke ledelsen vare særlig lenge. I stedet klønet Sergio Reguilón det til ved å gå altfor hardt i ryggen på James Rodríguez. Everton fikk et korrekt idømt straffespark av dommer Michael Oliver som Gylfi Sigurdsson plasserte i mål. – Jeg syns det var en god kamp med to lag som forsøkte å vinne. Det er nok et rettferdig resultat, sier Mourinho, som ikke virket å være enig i at Everton fortjente straffe da Reguilon felte Rodriguez - uten at noen av hans egne spillere så ut til å klage på avgjørelsen under kampen. Drømmebytte Richarlison og James Rodríguez hadde i tillegg store muligheter til å score flere mål for Everton i første omgang, men avslutningene var ikke gode nok til å overliste Hugo Lloris i Tottenham-målet. Etter 61 minutter tok Everton-manager Carlo Ancelotti et grep. Ut gikk vingback Alex Iwobi. Inn kom den 32 år gamle veteranen Séamus Coleman. Iren overtok kapteinsbindet fra Lucas Digne, før han minuttet senere satte fart langs høyresiden. Etter en kjapp vegg med Richarlison, fant Coleman islandske Sigurdsson med et hardt slått innlegg. Det ekspederte Sigurdsson videre i mål på utsøkt vis. King nære Bare syv minutter senere rotet imidlertid Keane det til igjen defensivt for blåtrøyene, noe Kane nok en gang utnyttet på samme nådeløse vis. – Det er nydelige avslutninger, sier Mourinho. I det 81. spilleminuttet fikk King sjanse fra benken. Nordmannen gikk kort tid senere på et glitrende løp og ble spilt alene med Lloris av Rodriguez, men avslutningen gikk rett på den franske sisteskansen. – Jeg syns ikke det er en god avslutning. Han kunne gått for den nærmeste stolpen. Jeg tror han har nok tid til å tenke der, sier Morley. – Jeg tror ikke det. Han rekker ikke å sikte til høyre eller venstre, mener ekspertkollega Erik Huseklepp. Etter uavgjortkampen ligger Everton på 8. plass. Blåtrøyene har seks poeng opp til West Ham på 4. plass - med syv serierunder igjen


– Det føles som om toget har gått, og vi står igjen på perrongen.  Den voldsomme ristingen og veggene som skviste dem sammen – som i en papirpresse. De paniske ropene om hjelp. Følelsen av at dette kunne være slutten. Dette er første gang Jørn Westersø (51) deler historien om marerittnatten med andre enn menneskene rundt seg. Åtte naboer var hjemme i femmannsboligen da skredet gikk på tettstedet Ask i Gjerdrum 30. desember i fjor. Westersø og kona Monica var blant de tre som overlevde. Elleve mennesker, blant dem et ufødt barn, mistet livet i det største kvikkleireskredet i Norge i nyere tid.  Regjeringen lovet at staten skulle stille opp for Gjerdrum. Både akutte og langsiktige kostnader skulle dekkes. Søknad om midler skulle behandles raskt, sa kommunalministeren 20. januar. Seks måneder senere spør Westersø og familien seg:  Hvor blir det av oppfølgingen de ble lovet? – Vi har fått enormt god hjelp av familie, venner og fastleger. Det vi har hørt direkte fra kommunen, er bare en katastrofe. Det virker som om de som skriker høyest i mediene er de som får oppmerksomhet og hjelp. Westersø understreker at han snakker på vegne av seg selv og sin familie, og at han ikke vet hvilken opplevelse de andre skredofrene har hatt. Har du tips? Kontakt VGs journalister. Ved kjøkkenbordet, hjemme i familiens nye hus i Rælingen kommune, sitter datteren med eksamensforberedelser.  Hun var i Trysil da broren, som tilbrakte julen i Nederland, ringte tidlig på morgenen 30. desember med den sjokkerende beskjeden: Det har gått et skred i Nystulia. Politiet får ikke tak i mamma og pappa. De 30 ubesvarte anropene fra sønnen og datteren plaget Westersø lenge.  – De var sikre på at vi var døde, sier han i dag. Familiefaren priser seg lykkelig over at begge barna tilfeldigvis var bortreist. – Men det er klart, selv om Monica og jeg var der, er det fortsatt en katastrofe for alle rundt også. Vi opplever det alle på forskjellige måter og har ulike behov. Derfor var det provoserende da kommunen to og en halv måned etter skredet ringte dem med et standardisert spørreskjema. Westersø forteller at de først ringte kona, med spørsmål om hun var i skredet. – Hun svarte at «ja, vi ble reddet ut». Deretter fikk hun spørsmål om hun hjalp til i redningsarbeidet, og om hun noen gang følte at hun var i livsfare. Så ringte de med samme spørsmål til meg og datteren min som hadde vært i Trysil. Sønnen min har ikke hørt noe i det hele tatt.  – Det er en hån. Westersø rister på hodet over at kommunen, så lang tid etter skredet, ikke hadde kartlagt hvem de kontaktet. – Bortsett fra en samtale med samme person en uke senere, har vi ikke hørt noe mer fra kommunen. Jeg blir provosert når det skrytes opp og ned i mente av hvor god den psykososiale oppfølgingen er. Etter at VG først kontaktet kommunen om denne saken, har de bedt Westersø om unnskyldning og tilbudt hjelp. Les ordførerens svar lenger nede i artikkelen. Det er Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) som veileder kommunen i det psykososiale arbeidet etter katastrofen. De har utviklet spørreskjemaene, og gitt opplæring til de ansatte som har ringt rundt til skredofrene. – Det er ikke alltid så lett å ta de telefonene. Det kan lett oppstå uheldige misforståelser, eller samtalene blir ikke gjennomført så fleksibelt og tilpasset som man skulle ønske. Det er det bare å beklage, men det er vanskelig å unngå at det skjer, sier prosjektleder Harald Bækkelund i NKVTS. I det pågående kartleggingsarbeidet forsøker kommunen å fange opp psykiske ettervirkninger som bør behandles: Kontrasten er stor mellom det rolige, velstelte nabolaget og husene som fortsatt ligger smadret øverst i skredområdet.  Westersø har vært her flere ganger etter katastrofen, men aldri så tett på

Gjerdrum-offer provosert:  - Det er en hån


Minst 13 politifolk fra ulike steder i USA er mistenkt for å ha deltatt i angrepet på Kongressen i forrige uke. – Vil ikke bli tolerert, sier politileder.  Da politifolkene onsdag morgen i forrige uke gikk på jobb i kongressbygningen Washington, D.C., så neppe for seg at de skulle bli angrepet av en mobb på flere hundre illsinte tilhengere av Donald Trump. Mens de kjempet for livet mot pøblene var det trolig heller ikke mange av dem som tenkte at de kanskje slåss mot politikolleger.  Men det gjorde de. Ifølge Washington Post er minst 13 politifolk fra flere steder i USA, inkludert en politisjef, mistenkt for å ha deltatt i opprøret. Det tallet kan stige ettersom FBI stadig identifiserer flere av de involverte.  I tillegg er flere enn 12 fra kongressens egen politistyrke også under etterforskning for å ha hjulpet til under angrepet. Krysser grensen til kriminalitet Uansett hvor mange det til slutt vil gjelde, risikerer de ikke bare å miste jobben, men selv å bli stilt for retten og dømt. Derfor advarer politiledere rundt om i landet også nå sine ansatte mot å delta på eventuelle voldelige opptøyer som kan komme i forbindelse med innsettelsen av Joe Biden som USAs 46.president i neste uke. – Vi gjør det helt klart at de har ytringsfrihet som alle andre, men å delta i aktiviteter som krysser grensen til kriminalitet vil ikke bli tolerert, sier politisjefen i Texas-storbyen Houston, Art Acevedo, til Washington Post. Denne uken aksepterte han en oppsigelse fra en person som har 18 år erfaring som politibetjent.  Anti-politi Ofte har det i USA vært en intern kodeks om at man ikke angir kolleger selv om man ser at de gjør noe galt. Det har blitt omtalt som «Den tause blå veggen», med referanse til de mørkeblå politiuniformene.  Denne gang er det annerledes. – Denne oppførselen er så ekstrem at det ofte er kolleger som melder fra til sine sjefer om at folk deltok i forrige ukes angrep på Kongressen, sier Acevedo. Craig Futterman, som hoa University of Chicago leder et prosjekt om ansvarlighet i politiet, forklarer at tradisjonen om ikke å tyste på sine egne handler om at mange politifolk mener andre ikke forstår hva de utsetter seg for og går gjennom.  – Men det er noe fundamentalt anti-politi over stormingen av Kongressen, sier Futterman. At en politimann mistet livet i angrepet understreker dette.  Frykter for tilliten I Rocky Mount i Virginia lekket en politibetjent et bilde av to kolleger på innsiden av kongressbygningen. De to er nå pågrepet av FBI. Internt i politiet er flere urolige for at mange amerikanere som et resultat av dette skal miste tilliten til politiet. – Det skaper en situasjon der publikum vil kunne finne det vanskelig å tro på at beslutningene de tar når de ikke er i tjeneste ikke påvirker beslutningene de tar når de er i tjeneste, sier Andrew Walsh, som er visepolitisjef i Las Vegas.  Heller ikke i politiets fagforeninger, som i stor grad har støttet Donald Trump, er det sympati å hente.  – Vi avla en ed for å beskytte grunnloven og lovverket. Når folk bestemmer seg for å bryte den eden, da er de alene, sier Patrick Yoes, leder av en foreningene med over 350.000 medlemmer. Advarte mot angrepet Natt til søndag kom nyheten om at tre dager før tilhengere av president Donald Trump gikk til angrep på Kongressen i USA skal en etterretningsrapport utarbeidet av kongresspolitiet selv ha advart om at Kongressen kunne komme til å bli angrepet 6. januar. «Tilhengere av den nåværende presidenten anser 6. januar 2021 som den siste muligheten til å omgjøre valgresultatet … Denne følelsen av desperasjon og skuffelse kan motivere til voldsbruk», heter det i rapporten. Fem personer mistet livet under Trump-tilhengernes angrep på landets nasjonalforsamling.


Trumps 80 millioner Twitter-følgere ble skylt ned i vasken over natten. Nå planlegger han å straffe selskapet og andre teknologigiganter med endringer i lovverket, ifølge Washington Post.  Washington Post skriver søndag at presidenten og hans nærmeste støttespillere i Det hvite hus raser over at Trump er permanent utestengt fra Twitter. Ifølge en person som skal være godt kjent med det som foregår i Det hvite hus, og som ikke ønsker å stå fram med navn, vil Trump bruke den siste tiden han har igjen som USAs president til «å angripe teknologi-industrien», ifølge Washington Post.  Samtidig som det jobbes på spreng med å finne alternative kommunikasjonskanaler for Twitter-glade Donald Trump, jobber presidenten og hans nærmeste også med å utarbeide lovreguleringer som vil kunne straffe de store teknologiselskapene i Silicon Valley, skriver avisen. Men om den avtroppende presidenten noen gang kan få tilbake den enorme rekkevidden han hadde før, er tvilsom, mener ekspert.  President Trump og hans allierte står overfor en stor utfordring, både teknologisk og logistisk, når de skal finne et nytt sosialt medium og etablere en ny informasjonskanal for presidenten.  Et alternativ som er nevnt, er tjenesten Parler, som skal ha vært i flittig bruk av Trump-tilhengerne under stormingen av Kongressen onsdag. Parler er en et sosialt nettverk, meldingstjeneste og et alternativ til Twitter, med en betydelig brukerbase av Donald Trump-tilhengere, konservative, konspirasjonsteoretikere og høyreekstreme.  LES OGSÅ: Utestengt etter Kongress-opptøyene: Dette er Parler-appen. Uavhengig av hvilken løsning de lander på, vil Donald Trump høyst sannsynlig ende opp med langt færre enn de over 80 millioner følgerene presidenten har hatt på Twitter.  Å måtte bytte fra tradisjonelle plattformer, som Trump i hele sin tid som president har nytt godt av, til en mer nisjepreget konservativ plattform, vil øke motsetningen og splittelsen i landet, skriver The Washington Post. – Tilfeldige tilhengere av presidenten vil i mindre grad komme til å motta meldinger fra Trump, sier Emerson T. Brooking, seniorforsker og ekspert på desinformasjon ved tenketanken Atlantic Council i Washington D.C.  Brooking mener også at uavhengig hvor Trump etablerer seg på nytt, vil de trofaste kjerne-velgerne komme løpende etter.  – Det vil være en mindre gruppe, men med en enda mer ihuga tilhengerskare, forklarer Brooking videre, og legger til at han frykter disse tilhengerne vil være ekstremt radikaliserte.   Prominente konservative som Brad Parscale, president Trumps tidligere valgkampleder og den kjente radio talk-show-verten Rush Limbaugh, har reagert sterkt på at presidenten er utestengt fra Twitter.  De har oppmuntret Trump til å benytte seg av alternative nettsteder.  President Trump har kommet med signaler om at han er i forhandlinger om bruk av andre sosiale nettverk, eller alternativt bygge opp en egen sosial medieplattform, ifølge The Washington Post og flere andre amerikanske medier. VGs reporter i Washington viser hvordan sikkerheten er rundt Capitol Hill etter at bygget ble stormet tidligere i uken:

Washington Post:  Trump vil hevne seg etter utestengelse


LILLESTRØM (VG) Han har vært stortalentet som fortsatt jakter det virkelige gjennombruddet som senior. Men hele toppspillerkarrieren har Tobias Svendsen (21) båret på en hemmelighet. – Mars 2016. Påsken, forteller den nå 21 år gamle Lillestrøm-spilleren om når hans private mareritt startet. Etter å ha vist gode takter i forsesongen i år startet LSK-vingen serieåpningen mot Strømsgodset. Siden har han ikke vært å se i Eliteserien. De som følger godt med, fikk med seg at Lillestrøm opplyste at «personlige årsaker» var årsaken til at Svendsen forsvant fra kamptroppen de neste tre rundene. Sannheten beskriver 1999-modellen fra Molde som brutal. Derfor har han aldri sagt noe til noen. Hverken mor, far, storebror Sander (spiller i Odd), venner eller lagkamerater har visst at Tobias Svendsen har gått rundt og spilt et slags skuespill siden han var 16.  Han har gjemt seg unna i sine mørke perioder, tenkt at han «fikser det», at ingen uansett vil forstå hva problemet hans er. Frem til 18. mai i år, to dager etter kampen mot Strømsgodset. Anropet gikk til Mette Rosseland. Hun er tankefeltterapeut, engasjert som mentaltrener i Lillestrøm og ble den første som fikk høre om traumet fra påskedagen i mars fem år og to måneder tidligere.  Gjennom et fellesintervju med VG og Romerikes Blad deler Tobias Svendsen nå også med resten av Norge om hva som har plaget ham helt siden han fikk ligadebuten for Molde med Ole Gunnar Solskjær som trener. Hele seniorkarrieren for den kjappe, lekne og dribleglade offensiven har vært preget av angst. Hva i alle dager var det abstrakte frimerket han hverken greide å finte ut eller løpe fra? – Jeg skal være ærlig på det. Det var egentlig bare en sånn… En episode med noen kompiser, innleder Tobias Svendsen. – Vi prøvde noe vi hadde sett på film. Noe spiritisme. Som egentlig bare skulle være noe uskyldig moro. Det satte helt sinnssyke spor i meg. Noe jeg ikke klarte å takle, jeg skjønte ingenting av hva som skjedde, jeg ble livredd. Det startet i 2016, det ballet på seg, det kom og gikk. Det var angsten for å bli redd igjen. Angsten for angsten. Av og til hadde man gode perioder. Så plutselig kom det tilbake. At man var livredd, fortsetter Svendsen. Traumet Han greier ikke helt å forklare hva som skremte ham fra «eksperimentet» og vil ikke utdype hva de gjorde, det som fortsatt er hans beste kompiser i Molde.  Men det var en redsel som satte seg i Svendsen, og denne uønskede magefølelsen har dukket opp med jevne mellomrom de siste fem årene. Samtidig som han jobbet for å endre stempelet som «supertalent» til å bli etablert toppfotballspiller. – Det er viktig å få frem at det er veldig individuelt om hva som skaper et traume. Vi snakket med dem hjemme, og da skjønte mamma hva som startet det, forteller Mette Rosseland. Tankefeltterapeuten i 40 prosent stilling som personlig utvikler på Åråsen har vært LSKs nøkkelspiller i oppfølgingen av Tobias Svendsen. – Jeg fortalte mamma to dager etter det skjedde (i 2016) at jeg hadde blitt veldig redd. Men noen dager etter fikk jeg det bra igjen. Da tenkte jeg at jeg var kvitt det fullstendig. Da det kom tilbake, fortalte jeg ingenting. Da skulle jeg fikse det selv. Noe jeg ikke klarte, vedgår Svendsen. – Det har vært helt jævlig. De tre første årene var verst. Jeg tok dag for dag. Klarte aldri å tenke på fremtiden. Samtidig spilte du skuespill for andre og fotball samtidig. Det var ganske brutalt, for å si det mildt. Rare tanker jeg aldri har hatt kontroll på. Generelt om livet. Det jeg har slitt med, er ting jeg ikke har skjønt, beskriver 21-åringen med 51 aldersbestemte landskamper. Både Rosseland og Svendsen selv er klare på at det ikke er snakk om en prestasjonsangst. På en måte har Svendsen prestert på fotballbanen hele veien; han har alltid hatt kontrakt og spilt i en klubb på norsk toppnivå

Tobias Svendsen (21):  Her bærer han på en mørk hemmelighet


Forbrukertilsynet har fattet vedtak om at Sophie Elise AS og Strawberry Publishing skal betale til sammen en halv million kroner i overtredelsesgebyr. Forbrukertilsynet opplyser til VG at de har fattet vedtak om overtredelsesgebyr på 200 000 kroner mot Sophie Elise AS og 300 000 kroner mot Strawberry Publishing AS for brudd på forbudet mot skjult reklame og for utsendelse av markedsføring på e-post uten gyldig samtykke. Saken gjelder bokklubben «Litt Sophie», eid av begge selskapene, og den tilhørende Instagramkontoen med samme navn.  Forbrukertilsynet mener Instagramkontoen ble brukt til å forlede forbrukere til å tro at kontoen var noe personlig for Isachsen, før den noen måneder senere ble omgjort til bokklubbens offisielle konto. – Forbrukerne skal forstå når de blir utsatt for reklame, sier Trond Rønningen, direktør i Forbrukertilsynet, og legger til: – Det er et grovt brudd på loven når næringsdrivende ikke er ærlige og åpne om at de opptrer på vegne av virksomheten. Forbrukerne skal heller ikke motta reklame for noe de ikke har samtykket til. I september ble det kjent at bokklubben legges ned. Dette påvirker ikke Forbrukertilsynets vedtak om overtredelsesgebyr, som gir tilsynet myndighet å fatte vedtak for lovbrudd som allerede har skjedd. VG har forsøkt å komme i kontakt med Isachsen, og advokat Jon Wessel-Aas, som tidligere har uttalt seg på vegne av influenceren og forlaget. Wessel-Aas har ikke anledning til å kommentere saken på nåværende tidspunkt. Det var i desember i fjor at Forbrukertilsynet varslet overtredelsesgebyr mot Strawberry Publishing AS og Sophie Elise AS på henholdsvis 300.000 og 200.000 kroner. Influencer Sophie Elise Isachsen eier alle aksjene i selskapet Sophie Elise AS. Da varselet om overtredelsesgebyret ble kjent mente forbrukertilsynet at forlaget og influenceren har brutt markedsføringsloven på to punkter: For skjult reklame, og for utsendelse av markedsføring på e-post uten gyldig samtykke fra forbrukere. Isachsen og forlaget erkjente markedsføring på e-post uten gyldig samtykke fra forbrukere, men bestred «hovedpunktet» om skjult reklame. – Når det gjelder «hovedpunktet» i varselet, om at endringen av Instagram-kontoen @litt.sophie fra en personlig konto til å bli en kommersiell konto, knyttet til bokklubben, skulle innebære at bruken av kontoen før den kommersielle tjenesten ble lansert likevel må anses som markedsføring av en fremtidig kommersiell tjeneste, er Strawberry Publishing og Sophie Elise derimot sterkt uenige med Forbrukertilsynet. Uenigheten gjelder både de faktiske forhold og de rettslige vurderingene, uttalte Wessel-Aas til VG i januar. Forbrukertilsynet mener derimot at bokkontoen høyst sannsynlig har vært en del av markedsføringsstrategien til bokklubben fra første stund, men at dette ikke har vært tydelig for forbrukerne. SE OGSÅ: I en video på Sophie Elise sin youtube-kanal snakker hun ut om bruddet med eks-kjæresten

Sophie Elise og forlag får 500.000 i gebyr:  - Det er et grovt brudd på loven


Etter en fantastisk karriere i Real Madrid får ikke Sergio Ramos (35) ny kontrakt. Etter 16 år i klubben, takker Sergio Ramos av i Real Madrid. Det bekrefter klubben på egne hjemmesider. Spilleren og klubben har innkalt til pressekonferanse kl. 12.30 torsdag. Real Madrid skal ha tilbudt midstopperen en ettårskontrakt med 10 prosent lønnsnedgang. Ramos ønsket seg to nye år i hovedstaden, men får ikke fornyet kontakten, skriver Marca. Kontrakten hans utløper 30. juni. Klubbpresident Florentino Perez og resten av styret vil også være til stede under pressekonferansen på Valdebebas. Der skal Ramos fortelle om sin fremtid. Ramos har fem ligamesterskap og to cupmesterskap for Real Madrid, og har vunnet Champions League hele fire ganger med klubben. Han har totalt 22 troféer med klubben - nest mest i deres historie sammen med Manolo Sanchís and Marcelo. Bare Paco Gento (23) har flere.  Han stopper på 671 kamper for «Los Blancos». I løpet av disse har midstopperen scoret vanvittige 101 scoringer og levert 40 assist. Ramos’ betydning for klubben kan knapt overdrives. Ramos har hatt en tøff sesong for Real Madrid og spilte bare to ligakamper etter nyttår. Totalt ble det 15 opptredener fra start i La Liga. Skader har forfulgt den rutinerte stopperen som nå må ut på jakt etter en ny klubb. Han er heller ikke med i Spanias EM-tropp.


GIBRALTAR (VG) Da Norge scoret sitt tredje mål mot Gibraltar, ropte Ståle Solbakken (53) til seg sine to stjernespisser. Erling Braut Haaland og Alexander Sørloth jogget mot sidelinjen. På grunn av de tomme tribunene var det enkelt å høre Solbakkens spørsmål til duoen: – Hvem av dere skal ut? Haaland og Sørloth så på hverandre. Begge ristet på hodet. Dermed var Solbakken like langt. – Jeg tenkte at hvis en av dem hadde null krefter og ville ut, så er de jo to voksne mennesker. Det var litt hipp som happ for meg, sier landslagssjefen til VG. Noen minutter senere ropte han på Haaland. Det var jærbuen som ble ofret for innbytter Joshua King. – Alex spilte ikke på fredag, så da jeg fikk tenkt meg om, tok jeg ut Erling. På lørdag må begge være klare til å løpe mye mer. Det blir en helt annen type kamp, sier Solbakken og sikter til oppgjøret mot Tyrkia i Malaga. Sørloth bekrefter etter 3–0-seieren over Gibraltar at han aldri ville gått med på å bytte seg selv frivillig ut. På spørsmål om hva han synes om Solbakkens demokratiske tilnærming, kikker han bort på sjefen og ler. – Jeg synes det var litt artig. Jeg tror han fikk svar om at ingen av oss hadde lyst til å gå ut. Vi hadde lyst til å score flere mål, sier Sørloth til VG. Trønderen scoret ett, med en heading like før pause, mens Haaland gikk målløs av banen – til tross for fem betydelige muligheter. – Det kan skje alle. Erling og Alexander kunne scoret flere. Så lenge de kommer til sjanser, er jeg fornøyd, sier Solbakken. Sørloth mener de skjøt den gibraltiske keeperen god. – Han har aldri spilt en så god kamp før, ler Leipzig-spissen.


I Norge har vaksineringen med AstraZeneca-vaksinen blitt satt på pause, men i Sverige har de valgt å fortsette. – Dette er alltid noe man veier for og imot – og med det vi vet nå, så er det ingenting som taler mer mot AstraZeneca enn mot noen av de andre vaksinene, sier Elisabeth Bernspång, lege og forsker ved Läkemedelsverket i Sverige. I Norge har vaksineringen med AstraZeneca-vaksinen blitt satt på pause, mens man undersøker om det kan være sammenheng mellom vaksinen og alvorlige blodpropp-tilfeller eller ikke. I Sverige har de valgt å fortsette.  Ikke sett det samme som i Norge De tre unge helsearbeiderne som blitt innlagt i Norge med blodpropp kort tid etter vaksinering, har et sykdomsforløp som smitteverndirektøren i FHI beskriver som «sjeldent» og «veldig spesielt». Dette fordi alle de tre har lavt antall blodplater, noe som ikke er vanlig med blodpropp-pasienter. Dette sykdomsforløpet har man ikke sett hos vaksinerte i Sverige, ifølge Bernspång. – Nei, vi har ikke hatt noen sånne rapporter i Sverige, sier hun. Samtidig har de fått meldinger om tilfeller av blodpropp – men ingenting som de anser som utenfor det som normalt ville forekomme i befolkningen. Totalt er det to personer som har fått medisinsk bekreftet blodpropp, av totalt seks meldinger om blodpropp hos personer som er vaksinert med AstraZeneca, sier hun. – Det er hovedsakelig helsepersonell som er vaksinert. Noen har selv rapportert inn mistanke om propp uten å ha fått dette diagnostisert, og da kan vi ikke bekrefte det i etterkant. Läkemedelsverket i Sveriges vurdering er at man ikke kan se at det er noen økt risiko for å få blodpropp AstraZeneca-vaksinen enn uten totalt sett. – Det er én ting med ensaksrapporter. Men vi har ikke data som tilsier at dette skulle være farlig. Samtidig følger vi opp dette kjempenøye i hele EU. Hun viser til at europeiske helsemyndigheter har gått gjennom antall blodpropp-tilfeller i Europa tilknyttet AstraZeneca-vaksinen, og funnet at det totalt er registrert 30 slike tilfeller blant fem millioner vaksinerte. – Med tanke på hvor mange som har fått vaksinen er det veldig lite. Vi har ikke sett en økt forekomst av blodpropp etter vaksinering med AstraZeneca i Sverige. Vi oppdaterer dette konstant, og i samarbeid med EMA. I en pressemelding sendt ut søndag, skriver AstraZeneca selv at antallet innrapporterte komplikasjoner er lavere enn andelen som er forventet å oppstå i befolkningen. – Rundt 17 millioner personer i Europa og Storbritannia har fått vår vaksine. Antallet blodpropper innrapportert i denne gruppen er lavere enn de hundrevis av tilfellene man vil forvente i befolkningen, sier helsesjef Ann Taylor i AstraZeneca i pressemeldingen. – Holder hodet kaldt Bernspång peker på at det er en annen viktig ting som taler for å ikke stoppe vaksinering: Nemlig at man vet at covid-19 gir høyere risiko for blant annet blodpropp. – Det er en risiko forbundet med å få blodpropp av covid-19. Det er alvorlige blodpropper, og risikoen er betydelig høyere. Dette var noe av det første vi var opptatte av da coronaviruset begynte å komme for et år siden. Nå inngår blodfortynnende medisin i forebyggende behandling når man blir lagt inn på sykehus, sier hun. – Covid-19 er i seg selv en stor risiko, også for langvarig sykdom. Og vi har for lite oversikt over hvem som blir alvorlig syke. Denne vaksinen beskytter mot sykdom, og beskytter andre mot å bli syke. Og de aller, aller fleste får bare vanlige vaksinebivirkninger. – Ville vurderingen av å pause vaksinering eller ikke vært annerledes om dere hadde spesielle tilfeller som de i Norge? – Det er vanskelig å si uten å ha all bakgrunnsinformasjonen. Vi må som legemiddelverk gå ut fra hva vi har av faktiske data. Hun viser til at en god bivirkningsrapport skal inneholde detaljer om hva som har skjedd, når, hvilke symptomer det er snakk om og om det finnes noe annet bemerkningsverdig, eller om det er andre legemidler eller sykdommer i bildet


Oslo universitetssykehus (OUS) har det siste døgnet overtatt alvorlig syke covid-pasienter fra Ahus fordi pågangen er for stor. Ahus har de siste to ukene hatt en tredobling av antall covid-pasienter.  Det er pasienter fra Oslo-bydelene Grorud, Stovner og Alna som nå legges inn på på Oslo Universitetssykehus og ikke Akershus Universitetssykehus (Ahus), der de hører hjemme.  Endringene skjer på oppdrag fra Helse Sør-Øst. Det bekrefter administrerende direktør ved Akershus Universitetssykehus, Øystein Mæland, til VG. Les også: Tredobling av coronapasienter på to uker Ahus har torsdag i alt 28 covid-19-pasienter, 11 av disse på intensiven. Den 17. februar var Ahus nede i syv covid-19-pasienter. Den nye økningen har ført til forsterket press på intensiv- og overvåkningskapasiteten, opplyser sykehuset.  Ordren til ambulansetjenesten er nå å kjøre akutte sykepasienter med pusteproblemer fra bydelene øst til Oslo Universitetssykehus, og ikke til Ahus. Dette er gjort for å avlaste sistnevnte. Dette gjelder fra i dag torsdag. Sykehuset har utsatt flere planlagte operasjoner for å frigjøre intensiv- og overvåkningskapasitet til kritisk syke pasienter, melder sykehuset. De har tidligere denne uken flyttet covid-pasienter til andre sykehus på grunn av stor pågang. – Fire covid-pasienter er blitt flyttet til Sykehuset Innlandet, Diakonhjemmet og Oslo universitetssykehus den siste uken, før de siste tiltakene er satt i verk. I tillegg har OUS fortsatt behandlingen av tre pasienter som var ferdigbehandlet der og som ellers ville vært behandlet videre på Ahus, sier Mæland.  Sykehuset opplyser at disse tre pasientene ikke nødvendigvis er covid-pasienter.  Oslo universitetssykehus arbeider i kveld med å kommunisere med Ahus, og å skaffe oversikt over situasjonen.  –  Vi arbeider også med å briefe vår egen organisasjon slik at vi kan hjelpe Ahus med respirasjonsdårlige pasienter på en god måte, sier pressevakt ved Oslo universitetssykehus, Anders Bayer. Oslo universitetssykehus har per nå 16 innlagte pasienter med coronasykdom. Syv av disse ligger på intensiv, og fire ligger i respirator på Rikshospitalet.  – Dette er for vår del ingen dramatisk situasjon, sammenlignet med månedsskiftet mars/april i fjor, sier Bayer.  Da var tallene på det høyeste 66 innlagte, hvor 21 stykker fikk intensivbehandling.  Rettelse: VG fikk først informasjon om at pasientene også ble sendt til Diakonhjemmet og Lovisenberg, men Ahus har siden publisering rettet til at pasientene kun sendes til Oslo universitetssykehus. Feilen ble rettet 04.03.21 klokken 17.05.


Ambulansesjåføren kjører så fort han kan gjennom de trange gatene. Det kan stå om sekunder.  En 84 år gammel kvinne ligger livløs på et flislagt gulv et sted i strøket som tidligere var en favela.  Det er vanskelig å finne veien. Gatenavn og husnumre er helt tilfeldige i dette området, adressen finnes ikke på kartet. Kvinnen begynte å føle seg litt dårlig for noen dager siden. Så gikk det raskt nedover. Til slutt klarte hun ikke mer. Pusten stoppet.  Hun døde av pustevanskelighetene etter at hun kom frem til sykehuset, får vi vite. Det er for tidlig å si om hun hadde corona. Hun er ikke testet.  Ny smitterekord Men hendelsesforløpet rimer med beskrivelser av andre som har blitt smittet av den nye, brasilianske mutasjonen. Folk blir raskere syke. Det går veldig fort. Mange rekker aldri komme seg til sykehus. Og selv om de hadde rukket det er det ikke lenger sikkert at det ville vært plass til dem. Folk dør bokstavelig talt mens de venter på plass, meldes det. I Taboão da Serra, utenfor São Paulo, skal 11 personer ha mistet livet i løpet av én natt mens de ventet på å slippe til på intensivavdelingen. Daglig blir det registrert flere titallstusen coronasmittede i Brasil. I går ble det meldt om 2286 døde det siste døgnet. Det var ny «rekord», og første gang man bikket 2000 på 24 timer.  Siden starten av pandemien har over 270.000 mennesker mistet livet i Brasil. Over 11 millioner er registrert smittet.  Nesten 79.876 av dem kom i går, viser VGs coronaspesial.  Brasils helsevesen er i ferd med å kollapse mens deres «egen» virusmutant, først oppdaget i Amazonas-byen Manaus i desember, sprer seg med et tempo og en aggressivitet man ikke har sett maken til i landet siden Ayrton Sennas Formel1-kjøring på starten av 90-tallet. – Slutt å sutre – Brasil er en trussel mot menneskeheten, sier den brasilianske epidemiologen Jesem Orellana til nyhetsbyrået AFP om den kritiske situasjonen. Han jobber for forskningsinstituttet Fiocruz, som fører oversikt med coronasituasjonen i landet. I en fersk rapport skriver de, ifølge BBC og svart på hvitt, at helsevesenet snart kan kollapse.  Nå frykter ekspertene at dersom Brasil ikke gjør mer for å få kontroll, så kan denne nye varianten spre seg til resten av verden. Eller at enda flere nye varianter, som man per nå ikke vet hvor farlige kan være, skal få muligheten til å etablere seg. Og dette er altså i et land som har en president som ikke ser ut til å bry seg. I forrige uke ba Jair Bolsonaro sine egne innbyggerne om å «slutte å sutre over covid-19.» På sykehus hele livet Ambulansen vi har fått bli med på jobb i storbyen São Paulo, har fått et nytt oppdrag. Over radioen knitrer en beskjed om at 5 år gamle Reinaldo Pereira da Silva må hentes.  Den lille gutten er nok ikke den som har stått fremst i den påståtte sutrekøen. Nå rykker han derimot bakover i sykehuskøen.  Han har en sjelden og medfødt genetisk sykdom. Bare 3,5 måneder gammel ble han innlagt. Siden har han vært der. Frem til i går.  Den lille gutten, som er avhengig av pustehjelp fra en maskin, er en av de som må vike for det stadig økende antallet coronapasienter. Kapasiteten på sykehusene er fullstendig sprengt. Barneavdelingen Reinaldo har ligget på skal nå bli intensivavdeling for de uheldige som har fått viruset hele verden nå kjemper mot. Da er det ikke lenger plass til 5-åringen, hvis foreldre har godkjent at VG forteller denne historien.  Vi kjører gjennom gatene i 20 minutter til vi kommer til noe som minner mest om et helt ordinært legesenter. Det er på ingen måte noe sykehus. Men nå er det nettopp det dette stedet skal fungere som. For Reinaldo og andre pasienter som ikke er coronasmittet, men som trenger behandling. Mens de ender opp der, gjøres avdeling etter avdeling på brasilianske sykehus om til nye intensivavdelinger