Onsdag morgen går trafikken igjen som normalt på E18 etter at politiet måtte sette krisestab på grunn av nattens snøkaos. Snø, skliende vogntog og lange køer førte til bom stopp for opp mot 2500 biler på E18 på Sørlandet langt inn i onsdagsnatten. Frivillige brukt snøscooter for å vekke sovende bilister. – Nå går trafikken som normalt. Det eneste som henger igjen er 80 km fartsgrense mellom Arendal og Tvedestrand hvor det pleier å være 110, sier Anniken Island, trafikkoperatør ved Statens vegvesen region Sør til VG ved 0915-tiden. De venter bare på en tilbakemelding fra de som er ute på veien før de setter opp fartsgrensen igjen. – Jeg mener det meste var løst opp ved 05-tiden, sier Island. Hun opplyser at det falt rundt en halv meter snø i regionen. – Det begynte med mye snø. Så kjørte noen vogntog seg fast, slik jeg har forstått, og de sperret for øvrig trafikk. Det gjorde at brøytebilene ikke kom fram, sier Island. Og med en gang man fikk løs ett vogntog, satte et nytt seg fast.  Litt før klokken fem onsdag morgen sa da også operasjonsleder Kjell Upsahl ved Agder politidistrikt at trafikken er i gang igjen. – Fra å bruke et titalls politibiler på oppdraget står vi nå igjen med én i hver ende og nesten ikke kø. Med brøytebil, frivillige fra Røde Kors, Norsk Folkehjelp og Sivilforsvaret har vi fått trafikken i gang igjen. De hadde blant annet med seg snøscooter, sier operasjonslederen til VG. De frivillige måtte blant annet bistå med vekking av sjåfører. – Ingen ble evakuert – ingen hadde behov for helsehjelp i bilene. – Gikk noen biler tom for strøm? – Det stemmer, men nå skal alt være greit, sier Upsahl. 2500 biler Tirsdag kveld satte Agder-politiet krisestab i forbindelse med de kaotiske forholdene på E18 ved Tvedestrand kommune øst i fylket. – Folk er kalde. De har sittet lenge og begynner å bli veldig slitne. Det viktigste for oss er å formidle til dem som sitter der ute at hjelp snart er på vei, sa politimester Kjerstin Askholt til VG rett etter klokken 23.00 tirsdag. Det mest prekære var da elbiler som holdt på å gå tom for strøm. – Vi vil få ut folk som ikke kan komme seg derfra på egen hånd, sa Askholt. – Vi begynner å få en bedre oversikt over situasjonen, skrev politiet i en pressemelding 01.10. – Det kan være så mye som opptil 2500 biler involvert. Dette er veldig mye og vi må innse at arbeidet vil ta tid. Av den grunn samarbeider vi med Sivilforsvaret for å få ut tepper, varm drikke og mat til de berørte, uttalte da politimester Kjerstin Askholt. – Planen er å jobbe parallelt med å få åpnet sluser på E18 mot motgående kjørefelt for å få snudd deler av trafikken, fortsatte politimesteren. Politiet hadde da opprettet et senter for evakuerte, som et ledd i forberedelsene til eventuell evakuering av mennesker fra bilene. – Det villeste jeg har vært borti Simen Plejderup sto fast i køen mellom Arendal og Tvedestrand sammen med samboer og barn på syv måneder. Han forteller at familien kjørte fra Kristiansand mot Oslo klokken 13. – Dette er det villeste jeg har vært borti, uttalte han til VG. Bilen deres sto nærmest bom stille i 9,5 time. Foran sto seks-syv vogntog, og bak sto brøytebiler som ikke kom frem. – Sist vi flyttet på oss var for tre timer siden. Da kjørte vi cirka 300 meter før det var full stans igjen, fortalte Plejderup fra køen. – Vi hadde heldigvis nok mat til sønnen vår. Rundt klokken 22.30 opplyste Ole-Petter Ruud ved Veitrafikksentralen at nok et vogntog hadde satt seg fast utenfor Tvedestrand. – Hvor mange vogntog har stått fast i løpet av dagen? – Det tør jeg ikke svare på, men jeg tror det er et ganske høyt antall. Det må være tosifret pluss, sa han og la til: – Når ett vogntog har blitt berget, kommer det et nytt et som står fast. Sånn har det vært i hele dag


62 artister og 34 selskaper går sammen og vurderer å avlyse alle kulturarrangementer frem til nyttår. Natt til torsdag trer Støre-regjeringens omikron-tiltak i kraft. De varer i fire uker, men vil bli vurdert på nytt etter to uker. Da kan man ikke arrangere konserter med flere enn 600 personer fordelt på tre kohorter. Det må være minst to meters avstand mellom kohortene, og deltagerne må ha faste tilviste plasser. Uten faste sitteplasser kan man kun være 50 personer på offentlige arrangementer. Avlyser om de ikke får støtte – Ingen i kulturbransjen vet hva de har å forholde seg til, sier artistmanager Jan Fredrik Karlsen til VG.  Han hører til organisasjonen Nemaa, som er fagforeningen til bookingbyråer og management som representerer mange av landets artister. De er nå 34 selskaper med 62 artister som har vært i møter som sier at de vil avlyse dersom de ikke får coronastøtte. Se listen i faktaboksen under. – I og med at situasjonen dramatisk har endret seg, har vi ingen støtteordning som dekker tap eller gir oss noe å forholde oss til. Vi har rykket tilbake til start. Kulturnæringen er ekstremt hardt rammet, sier Karlsen. Karlsen er manager for Kurt Nilsen, som allerede har annonsert at han utsetter julekonsertene sine. Nemaa representerer brorparten av alle som har juleturneer i landet, og de aller fleste store norske artistene, sier styreleder Joël Louis Schwalenstöcker. VG har vært i kontakt med kultur- og likestillingsminister Anette Trettebergstuen. Se svaret nederst i saken. Vil påvirke 250.000 billetter og 500 arrangementer  – Flere hundre arrangementer vurderes nå avlyst frem til jul. Vår bransje ligger an til å tape vanvittige summer de neste ukene og månedene, sier Schwalenstöcker. 250.000 billetter og 500 enkeltarrangementer blir berørt dersom de avlyser. – Disse tallene vil vokse gjennom kvelden og morgendagen. Dette er ikke noe ønske, men en direkte konsekvens til regjeringens manglende evne til å raskt ha på plass kompensasjonsordninger som treffer bransjen den nå rammer med nye restriksjoner. Han forteller at det vil være praktisk umulig å forholde seg til reglene fordi det er mangel på ressurser over alt.  – Billettsalgsselskaper bruker allerede opp mot en uke på å sette opp billetter til én forestilling. De klarer ikke kommunisere til flere hundre tusen personer at det blir avlyst for noen, og dele resten i kohorter. Derfor mener han at det uansett blir røde tall, og at det mest fornuftige er å avlyse.  – Omtrent halvparten på listen har allerede blitt tvunget til å avlyse. Skjer det ikke noe i løpet av de neste par dagene er jeg trygg på at samtlige arrangement vil bli tvunget til å avlyse, selv de i teorien har lov til å arrangere. Kulturministeren: – Jeg vet at det haster Kulturminister Anette Trettebergstuen sier i en kommentar til saken at hun virkelig håpet vi skulle slippe en runde til av innstramminger. Hun mener det er forståelig at kulturlivet etterlyser forutsigbarhet.  – Pandemien er uforutsigbar, og jeg er derfor opptatt av at kulturen nå skal ha forutsigbarhet og være trygge på at vi skal støtte dem gjennom krisen. Allerede forrige uke fikk vi sikret grunnplanken ved at vi forlenger kompensasjonsordningen for kulturlivet fram til sommeren 2022 – en viktig start.  Trettebergstuen sier det nå jobber for fullt med hvordan de skal forbedre kompensasjonsordningene og få på plass stimuleringstiltak.  – Bransjen har gitt tilbakemelding om at ordningene som lå der, ikke var treffsikre nok, og derfor må vi jobbe med hvordan vi kan gjøre dem mer i tråd med det bransjen selv har bedt om. Dagen etter at omikronutbruddet førte til tiltak, hadde jeg et bredt innspillsmøte med kultursektoren. Vi er i løpende kontakt med bredden av aktører. Jeg vet at det haster, og jeg vil komme tilbake med konkrete svar før jul.


Fredag kveld fikk Sverre Hugo Rokstad (65) en SMS om at han måtte teste seg for corona etter utenlandsoppholdet, men det var bare ett problem: Han har ikke vært ute av landet på to år. – Jeg skjønte ingenting. Jeg satt i et hyggelig selskap fredag kveld da jeg fikk denne meldingen, og tenkte «hva er dette?», sier Rokstad til VG.  I meldingen fra Helsedirektoratet sto det følgende:  «Til deg som nettopp har kommet til Norge. Du har plikt til å ta en koronatest innen 24 timer. Det gjelder, selv om du har gyldig koronasertifikat. Se helsenorge.no/reise for mer informasjon. Hvis du ikke har registrert din innreise, gjør du det her: entrynorway.no.» – Jeg har ikke vært i utlandet på to år, men hadde en telefonsamtale med noen i utlandet på fredag. Jeg lurte på om det kunne være med å påvirke det, men da jeg snakket med Entry Norway ble jeg fortalt at meldingen blir sendt ut etter hvor telefonen befinner seg, sier Rokstad, som bor og jobber i Tromsø.  Rokstad ler, og sier at en i selskapet lurte på om kanskje telefonen hadde vært i utlandet.  – Det hadde den jo ikke. Jeg tror det rett og slett er en feilsending, sier han.  Rokstad sier han ikke får tillit til myndighetene når en melding som dette kommer inn.  – Jeg syntes det var litt ekkelt å få den meldingen. Hva er verdien av en sånn melding? Man sitter igjen med en følelse av at man kan få både lensmann og prest på døren. Hvordan skal det følges opp? Corona er jo en alvorlig sak, sier Rokstad. Lurer du på noe om omikron-utbruddet? Her forklarer Line Vold i FHI:  Han mener det kunne blitt sendt ut en melding for å klargjøre at dette ikke gjelder dersom du ikke har vært på reise utenlands. I tillegg lurer Rokstad på hvordan reglene skal håndheves, dersom Helsedirektoratet ikke har oversikt over hvem som har vært og ikke har vært i utlandet.  – Vi vet at du kan risikere bot for å bryte forskrifter, og jeg tror det er mange som kan sitte og være engstelig etter en sånn melding. Selv tar jeg det med knusende ro. Jeg har levd et langt liv, og det hadde vært artig om det hadde dukket opp en liten bot. Da hadde jeg kunnet laget litt leven, sier han og ler.  Beredskapsdirektør Steinar Olsen i Helsedirektoratet skriver i en e-post til VG at alle mobiltelefoner som befant seg i et grenseområde fredag fikk denne meldingen, og at dette anslagsvis dreier seg om 150.000 mobiltelefoner. – Et grenseområde gjelder alle områder med flyplasser der det lander fly fra utlandet og områder der veier krysser grensen. Fergepassasjerer får også informasjon, men her har vi andre løsninger, skriver Olsen i e-posten.  Dette er en teknisk løsning som er valgt, da det 3. desember ble innført krav om at alle som kommer til landet skal teste seg. Hvis det ikke er kapasitet på grensestasjonen, må man registrere seg på Entry Norway og teste seg innen 24 timer. Alle som registrerer seg vil bli kontaktet, enten på telefon eller SMS.  Se video – dette betyr omikron for Norge:  Olsen skriver at det beste hadde vært om de kunne ha sendt meldingen til kun mobiltelefoner som kommer fra utlandet, men at det dessverre ikke er en mulighet.  – Det er viktig å gi folk som kommer fra utlandet informasjon om at de har plikt til å teste seg. Derfor valgte vi å gjøre det på denne måten, skriver beredskapsdirektøren.  Meldingen vil bli sendt ut til alle som kommer til et grenseområde, og man skal kun få den én gang. Olsen opplyser om at systemet er tillitsbasert og at folk bruker å være flinke til å følge reglene om de får god informasjon.  – Vi har skrevet i meldingen at den er til folk som nettopp har kommet til Norge. Målet med det er å fortelle dem som får denne meldingen at denne informasjonen bare gjelder for dem som nettopp har kommet til landet og at andre kan se bort fra denne meldingen, skriver Olsen.

Fikk dette fra Helsedirektoratet:  - Jeg skjønte ingenting


En italiensk radiostasjon vil ikke lenger delta på José Mourinhos (58) pressekonferanser etter en «ubehagelig» tordentale. Nok en gang murrer det rundt José Mourinho. Roma er inne i en tung periode, og i forkant av søndagens 3–2-tap mot nyopprykkede Venezia var det en journalist fra radiostasjonen Retesport som fikk føle portugiserens vrede. – Du har vært i Roma i seks måneder. Ville du endret noe du har gjort når det gjelder valg, uttalelser, forespørsler eller noe du har gjort? fikk manageren spørsmål om. – Du er her hver pressekonferanse. Enten er du veldig intelligent, men later som du ikke er det. Eller så er du ikke intelligent i det hele tatt. Jeg ønsker å tro at du er intelligent, men du gjør som du gjør, svarte Mourinho syrlig på spørsmålet, gjengitt av The Athletic. Se opptrinnet i videovinduet øverst i saken. Retesport forsvarer deres ansatte, og forteller at de vil boikotte fremtidige pressekonferanser for å unngå nye «utbrudd» fra Mourinho. – Vi håper Romas trener vil jobbe hardere med å forbedre lagets prestasjoner og fokusere på mulige løsninger, slik at han kan unngå spektakulære utbrudd som vi mener er fullstendig upassende, skriver radiokanalen, som videre hevder at Mourinho prøver å vri på sannheten. Roma har ikke sett ut som et Mourinho-lag denne sesongen. 58-åringen har bygget robuste seiersmaskiner i flere av klubbene han har ledet, men i sesonginnledningen er det lite som har vært stabilt. Roma har tapt fem av 12 kamper i ligaen, er på 6.-plass og lekker som en sil. I Serie A var 3–2-tapet mot erkerival Lazio ekstra smertefullt, men ingenting har vært mer knusende enn 6–1-nedsablingen i Bodø. Kjetil Knutsens menn sendte Mourinho og co. ydmyket tilbake til «den evige stad», og var nære å sikre tre nye poeng på Stadio Olympico uken etter. – Det var et sjokk. Jeg overvurderte spillerne mine, har Mourinho sagt om stortapet. I hjemlig liga har manageren ofte lagt skylden på dommerne. Senest mot Venezia i helgen, hvor han klaget på et straffespark til hjemmelaget og dro paralleller til en straffe han mente at Roma burde hatt mot Milan en uke i forveien.


Den polske landslagstreneren Paulo Sousa er i hardt vær etter å ha «spart seg til fant» i VM-kvalifiseringen.  «Katastrofe. Alt gikk feil», skriver den polske sportsavisen sport.pl om måten Polen avsluttet VM-kvalifiseringen på.  Mandag tapte de 1–2 hjemme mot Ungarn, i en kamp hvor stjernespilleren Robert Lewandowski ikke engang var med i troppen og flere av stjernene ble benket. Etter at Wales klarte uavgjort hjemme mot Belgia tirsdag og Tyrkia vant mot Montenegro gikk begge lagene forbi Polen på tabellen over de beste toerne med ett poengs margin.  Det gjør at Polen nå vil være useedet i playoffen i mars. Motstanderne blir dermed antatt klart tøffere, med Portugal, Skottland, Italia, Russland, Sverige og Wales som de seks seedede nasjonene.  – Det er lett å være etterpåklok og peke fingrer. Jeg tenkte at det var bra å rotere og gi andre spillere litt spilletid. Vi må bli bedre som et kollektiv, vi kan ikke bare sette vår lit til stjernespillerne våre, sa landslagssjef Paulo Sousa etter kampen ifølge Aftonbladet.  På grunn av Polens gode målforskjell, ville ett poeng mot Ungarn ha vært nok til å sikre en plass som seedet nasjon, allerede før tirsdagens kamper. Ifølge sport.pl går nå Sousa en usikker fremtid i møte.  Avisen skriver at tapet mot Ungarn har fått flere høytstående personer i det polske fotballforbundet til å kreve at Sousa må sparkes.  Sousa sier han ikke er redd for å ta vanskelige avgjørelser, men det at Polen stilte et tilnærmet toppet lag da de sikret seg playoff-plassen mot Andorra i forrige uke, har gjort at flere har kritisert prioriteringene til portugiseren. Playoffen spilles med totalt tolv lag, de ti gruppetoerne og de to beste Nations League-vinnerne. Lagene deles inn i grupper på fire, hvor de hver gruppe består av to seedede lag og to useedede lag.  De seedede lagene møter et useedet lag på hjemmebane 24. eller 25. mars. Vinneren av de to semifinalene møtes så til en finale 28. eller 29. mars, hvor vinneren i hver av de tre finalene går til VM. PS! Disse er klare for VM: Qatar, Tyskland, Danmark, Brasil, Belgia, Frankrike, Kroatia, Spania, Serbia, England, Sveits og Nederland.


Først fikk advokatfirmaet en rekke konfidensielle detaljer fra en artist som sto i konflikt med kjendismanager Erland Bakke. Nå jobber de for manageren. Siste torsdag i oktober ventet artisten Kim Wigaard (33) på at advokaten hans i Elden Advokatfirma skulle gjøre et intervju med VG. Advokaten skulle snakke om den nå henlagte voldtektsanmeldelsen artisten fikk rettet mot seg fra sin tidligere manager.  Så ringte advokaten med følgende beskjed: Han kunne ikke lenger være artistens advokat. I en påfølgende samtale ga han uttrykk for at det hele var «litt flaut». – Jeg føler meg dolket i ryggen, sier Wigaard. Det hadde muligens oppstått en interessekonflikt, ifølge en skriftlig beskjed fra advokatfirmaet. Elden Advokatfirma, ved partner John Christian Elden (54), hadde i fire uker representert Erland Bakke, manageren som hadde anklaget ham for voldtekt. Bakke hadde gitt ham et oppdrag om å forhindre VG i å omtale forholdet. Elden avviser at det er noe galt i det: – Det foreligger ingen interessekonflikt her, skriver John Christian Elden i en e-post til VG. Hans sentrale argument er at det ikke finnes noen pågående sak hvor Wigaard og Bakke formelt er motparter.  Wigaard har benyttet seg av Elden Advokatfirma siden 2016, da han havnet i en langvarig konflikt med Bakke, samtidig som manager-klient-forholdet mellom dem opphørte.  Først oppsto en privatrettslig tvist om penger. Deretter politianmeldte manageren Wigaard for voldtekt. Bakke sendte anklagene til flere av artistens samarbeidspartnere og arbeidsgivere. I den påfølgende politietterforskningen fungerte også en advokat fra Elden Advokatfirma som Wigaards forsvarer. Saken ble henlagt. Wigaard mener Bakke fremsatte en falsk voldtektsanklage som ledd i en svertekampanje. Det avviser Bakke.  Elden-advokatene fikk personlige og fortrolige opplysninger fra Wigaard i forbindelse med konflikten. Senest i år bisto advokathuset Wigaard med å utforme en samboerkontrakt og en konsultasjon om hvorvidt han skulle fortelle sin historie i VG. Har du tips til VG? Journalistene kan kontaktes på kryptert melding via Signal eller Whatsapp på +47 902 03 279 Kim Wigaard sier han er skuffet, og har nå fått seg en ny advokat. – Jeg har jobbet godt med begge advokatene fra Elden, og plutselig snur de helt. Det syns jeg er uproft.  – De sitter på mye informasjon fra meg. Og nå skal Elden Advokatfirma representere Bakke, han jeg har vært i konflikt med i fem år, med alle disse opplysningene i hus, sier Wigaard. Wigaards nye advokat, Henrik A. Jensen i Legalis, tok forrige fredag kontakt med Elden og ga beskjed om at de mener advokatfirmaet ikke kan representere Bakke. – Vi reagerer på handlemåten til Elden. Dette er opplagt i strid med reglene for god advokatskikk, sier Jensen. Elden avviser å ha brutt noen regler.  Bakke og Wigaard er i dag formelt ikke motparter i rettslige konflikter, påpeker Elden. – Det eneste oppdraget jeg har i denne saken er mot VG, skriver Elden i en e-post. Eldens oppdrag var ifølge Bakke å «sikre at VG ikke omtaler meg», går det frem av en e-post. Elden opplyser at han i etterkant av publiseringen har politianmeldt VG på vegne av Bakke, for krenkelse av privatlivets fred. – Min rolle i denne saken er at jeg vurderte dette som straffbart i forkant, varslet VG om det og deretter innga politianmeldelse mot VG for brudd på privatlivets fred, skriver Elden i en e-post. Elden mener videre at VG ved å stille spørsmål ved hans rolle forsøker å «påvirke meg som aktør i rettsvesenet». – Av hensyn til advokatenes uavhengighet og lojalitet, kan vi ikke la oss presse i en slik situasjon, skriver Elden i en e-post. Wigaards advokat i Elden, Henrik Bliksrud, har gitt uttrykk for et annet syn på saken. I en samtale med Wigaard er VG gjort kjent med at Bliksrud sa følgende om situasjonen: – Jeg synes jo dette er litt flaut. John Christian opptrer for Bakke, og det synes jeg, det skulle han helst ikke gjort, for å si det rett ut

Artist om advokatfirma:  - Jeg føler meg dolket i ryggen


TOKYO (VG) Jakob Ingebrigtsen (20) hadde en fantastisk spurt og tok OL-gullet på 1500 meter. Timothy Cheruiyot (25) klarte ikke å svare og måtte gi tapt for nordmannen for første gang. Vinnertiden ble 3,28,32. Ingebrigtsen var suveren på oppløpet og vant med 69 hundredeler.  Pappa og trener Gjert Ingebrigtsen hulket av glede på tribunen. – Åh, det var lett, sier Jakob Ingebrigtsen inn i TV-kameraet like etter målgang.  Spurt om den uttalelsen, sier Jakob følgende til VG: – Det er «løye» med det. Løpene er det enkle. I slike situasjoner et er lett å glemme alt det andre, som er det vanskelige. Det å gå på mølla, reise vekk fra venner og familie. Det å legge ned arbeidet. Det er det som er dritt. Hvis du er bedre enn de andre, og kan springe fort, så er ikke det vanskelig. Det er bare å gjøre det du kan. I dag følte jeg meg bra og gjorde det som var rett, sier 20-åringen. Han legger ikke skjul på at OL er noe som betyr mye for ham.  – OL er noe helt spesielt. Det er det alle har lyst til å vinne. Jeg har drømt om å vinne OL så lenge jeg kan huske, sier Ingebrigtsen til VG. – Jeg visste at jeg var i bedre form enn jeg noen gang har vært. Da var det bare opp til meg å bestemme meg for hva jeg vil. I dag hadde jeg lyst til å vinne. Jeg bestemmer meg tidlig for å øke sjansene mine for å ta gullet. Jeg greide det, sier han.  Gullet er Norges fjerde gull i sommerens OL.  Se flere bilder fra gull-løpet i denne bildeserien: Tiden er også en ny olympisk rekord og en forbedring av hans egen personlige rekord (og europeiske rekord) med 36 hundredeler.  – Jeg står her i mine egne tanker og tror mål er der, men så ser jeg at han går og skjønner at mål er der. Det er litt mye, sier Gjert Ingebrigtsen til VG og andre norske medier etter løpet.  – Europeisk rekord, familierekord, Sandnes Idrettslag-rekord, og olympisk rekord og 20 år gammel, oppsummer Gjert.  Etter målgang fikk Jakob Ingebrigtsen et armbånd fra Timothy Cheruiyot.  – Jeg føler han på en måte gir fra seg tronen. Det er litt stilig, sier han til VG.  Og tiden – den var som spådd fra pappa Gjert: – Han kan løpe 3.28 i en finale, om ikke mer, sa han etter semifinalen.  – Jakob var nok ikke upåvirket, men han har hatt tid til å forberede seg på dette i mange år allerede. Det er mange år siden han sa at han skulle vinne OL-gull. Men det er én ting å si det og en annen ting å gjøre det, sier trenerpappaen etter gulløpet. Cheruiyot ble nummer to, mens britiske Josh Kerr tok tredjeplassen.  – Jeg er glad. Jeg får sølv og jeg er stolt over dette. Jeg var sterk de første 1400. Da kom Jakob opp var han rask frem til målstreken og jeg følte det litt i hamstringen, så da ville jeg ikke «pushe» ytterligere, sier Cheruiyot til VG, og legger senere til at han må få legen til å se på det. – Han løp et veldig godt løp og jeg kunne ikke tette den luken, sier Abel Kipsang, som ble nummer fire.  – Fantastisk. Jeg er imponert. Jeg liker å løpe med en god atlet. Han er en av mine beste kamerater ute på banen. Hvis jeg eller en annen «aussie» ikke vinner, så er det bra at det er ham, sier Stuart McSweyn til VG.  – Han viste sin utrolige styrke og norske stil. Han beviste at han i dag og dette året er den beste mellomdistanseløperen i verden, sier Michal Rozmys, som ble nummer åtte. Nordmannen gikk rundt hele feltet og i ledelsen etter 200 meter. På den andre runden skrudde Timothy Cheruiyot opp tempoet og overtok teten. Fartssamarbeidet var ifølge Cheruiyot noe hans trener hadde snakket med Gjert Ingebrigtsen før løpet, skriver journalist Cathal Dennehy på Twitter.  På den siste runden var det disse to det sto om. Timothy Cheruiyot hadde ledelsen, men Ingebrigtsen fulgte rett bak ham


Rett foran kongen ble Slemdal Skoles musikkorps stoppet av politiet – og geleidet bort fra folkehavet på Slottsplassen. Dermed måtte jubileumsskolen Slemdal, som fikk gå som nummer to i barnetoget, fortsette lydløst forbi slottet og kongefamilien.  – Politiet velger 30 meter før slottsplassen å lede oss ut på ganske ydmykende måte. De bryter opp folkemassen og får oss ut. Det er rett foran slottet, foran kongefamilien og et folkehav. Så det var ikke veldig usynlig for å si det sånn, sier en opprørt Karen Elise Fridtjofsen til VG. Hun spiller klarinett og er styreleder i det velrennomerte Christiania blåseensemble – drevet av studenter ved Norges musikkhøgskoles korps. Tradisjonen tro var de leid inn av Slemdal skole - på tiende året. Hun kaller det en pinlig affære. Og ikke minst: – Kongefamilien gikk glipp av et av dagens beste musikalske innslag. Ifølge Fridtjofsen ga politiet klar beskjed om at de ikke kunne gå videre fordi de var et studentensemble og ikke skolekorps. Da prøvde de å forklare at de var leid inn av Slemdal – for tiende år på rad – og har ikke sneket seg inn. – Ydmykende Korpset har øvd intensivt siden 1. mai for å sørge for best mulig opptreden foran slottet. Bortvisingen ble en klar knekk på en gledens dag:  – Det er ydmykende og det føles firkantet at de ikke klarer å se at vi gjør dette ordentlig og har lagt ned arbeid. Det er flaut, og man blir sint, men det var verken tiden eller stedet å stå å krangle med politiet. Akkurat her nå føler jeg de misbrukte den autoriteten, sier Fridtjofsen. Men korpset lot ikke dette bli slutten på festdagen, og fortsatte ned til Aker Brygge:  – Vi er studenter og har guts nok til å finne egne veier i livet, så vi ruslet ned dit og spilte minikonsert til stående applaus. Slemdal-rektor: Ble helt stille Rektor Vegard Tversland Kjesbu på Slemdal skole ble i stuss da han så at det plutselig ble en hundre meters glippe mellom dem. – Jeg løp ned til orkesteret og snakket med politimannen. Og sa at dette er mitt orkester og at jeg skal ha det med videre. Jeg hadde toglederpins, var rektor og var svært tydelig. Men det hadde ingen effekt, sier han til VG. – Det var helt stille for oss da vi gikk videre foran slottet og resten av toget. Det er jo trist når man har innleid orkester. Men barna taklet det kjempefint.  Han sier det innimellom kan dukke opp noen studentkorps som ikke skal være i toget, men mener det bør være en enkel jobb for politiet å skille mellom disse og 45–50 profesjonelle musikere.  Rektoren sier han vil følge opp ved å legge inn en klage til etaten.  Politiet: Fikk høre at de ikke tilhørte skolen Politiet bekrefter hendelsen til VG, men har en annen versjon av det som skjedde: De sier de gikk bort til korpset og spurte om de hadde tilknytning til en skole, men fikk som svar at de ikke hadde det.  – Da ble de bedt om å gå ut av barnetoget. Da korpset hadde kommet halvveis ut kom rektor og sa de var tilknyttet den skolen. Da var det for sent å gjøre noe med det og toget går jo videre, sier operasjonsleder Tor Grøttum i Oslo politidistrikt.  – Var det tilfeldig at de ble spurt? – Vi har poster rundt toget og barnetoget er veldig satt fordi vi vet hvilke skoler som går i en gitt rekkefølge. Så er det korps som inngår i skoler. Det er en del av jobben vår å sørge for at det går i ordnede former fordi det går barn og unge der.  – Rektoren mener dere kunne spurt ham først?  – Det kan man kanskje si, men vi har en ufattelig stor logistikkjobb med tog og alt vi har i sving den dagen her. I en ideell verden ville det vært det beste når vi vet hvordan det ble. – Jeg kan forstå at det virker urettferdig, men vi baserer oss på dialogen vi hadde med korpset.


Tidligere Venstre-leder Trine Skei Grande har omtalt EU som en «sosialdemokratisk sump». Ukraina-krigen overbeviste henne om at det er på tide med en ny EU-runde i Norge.  – Jeg har grublet lenge på dette, og også tenkt på om jeg ville si det høyt. Men jeg mener det er viktig, og så mener jeg det også er viktig at det ikke bare er ungdommene som ser lyset, men at også vi gamle kan se det, sier Grande til VG. I dag er partiet hun ledet frem til 2020 for norsk EU-medlemskap. Det stemte et overveldende flertall for å være på det samme landsmøtet som Guri Melby tok over som ny partileder. Ja-tilhengerne har flere ganger tidligere forsøkt å få med seg partiet. Men flere tungvektere har strittet imot - blant annet Grande, som var medlem av Nei til EUs Kvinnegruppe i 1994. – Jeg var veldig aktiv i den siste EU-kampen, og jeg stemte nei på landsmøtet i Venstre, sier hun.  Men i dag er Grande overbevist tilhenger av norsk EU-medlemskap. Det ble klart for henne på grunn av krigen i Ukraina, skriver hun i en kronikk i VG.  To alternativer Grande forteller at hun våknet klokken 05:50 den 24. februar i år med en følelse av at noe ikke var bra. Da hun slo på nyhetene, så hun at Russlands fullskala invasjon av Ukraina var i gang.  – Da tenkte jeg med meg selv at med det Russland vi ser nå har vi to alternativer: Det ene er å gå til krig, og det andre er å være så samkjørt i Europa at vi kan møte dette med sanksjoner som det ligger tyngde bak. Da kjente jeg at jeg var veldig glad for at EU fantes. Og jeg tenkte at dette hadde ikke gått bra uten. EU-landene har stått samlet om fordømmelsen av Russlands invasjon og innført sterke sanksjoner, men også koordinerte flyktningtiltak og våpenforsendelser.  – Hadde vi ikke hatt den samkjøringen i EU, hadde vi hatt et Europa  i fullstendig kaos nå, med en mye større splittelse. Og det panelet av virkemidler politikerne kunne bruke hadde stort sett bare vært militært, mener Grande.  – Du tror vi ville vært i krig nå hvis det ikke var for EU? – Jeg tror i alle fall vi hadde vært mye nærmere et Europa i fullstendig oppløsning. Putin hadde kunnet rulle mye raskere inn i Ukraina, og vi hadde vært veldig mye lettere å splitte.  Snart kan Finland og Sverige bli med i Nato. Grande sier Norden blir viktigere, og mener de nordiske landene også kunne vært en kraft med felles interesser i EU.  – Den lettelsen vi føler over at finner og svenskene kan bli med i Nato, hadde kanskje også finnene og svenskene følt om vi ble med i EU.  –  Rettferdig at yngre får si sin mening Grande mener Regjeringen bør starte en utredningsprosess om hva norsk EU-medlemskap ville bety i dag.   – Da kunne man hatt en opplyst debatt om reelle følger, og ikke bare følelser. Jeg mener også det hadde vært rettferdig at de yngre generasjonene får si sin mening. Vi har sett at verden er ekstremt annerledes enn i 1992, sier hun.  Hun mener EU har blitt mer sammensett, og bedre til å tåle uenigheter.  – Det som preget Venstre-landsmøtet i 2020 er nok litt det som preger Norge som nasjon også: At de fleste som er stemmeberettiget nå, stemte ikke i 1994. Det er noe med demokratiet i det også. Glad for EU-krav Det er ikke bare krigen  som gjør Grande - som tidligere har omtalt EU som en «sosialdemokratisk sump av regler og, direktiver og overnasjonalitet på litt feil ting» - til EU-tilhenger.  Hun mener EU nå både er en nødvendig drivkraft for det grønne skiftet, og at EUs krav og reguleringer beskytter demokratiet: – I dag overføres makten mer til store tek-giganter. Det å tro at Norge skal klare alene å sette standarden mot disse er urealistisk.  Hun sier ingen har tatt presset på personvernregler på alvor i større grad enn EU, som blant annet har innført GDPR-regler markedet må forholde seg til.  – Alle de store problemene vi står overfor i dag går på tvers av nasjonale grenser

- Hadde hatt et Europa i fullstendig kaos


Den fremstående kirurgen Libor Paša (63) var en av de fire tsjekkiske statsborgerne som omkom i ulykken i Steigentunnelen. Politiet i Nordland vet fortsatt ikke hva som skjedde i Steigentunnelen søndag 15. mai, da fire tsjekkere omkom etter å ha kollidert med en traktor med henger. Navnene på tre av de omkomne ble frigitt tirsdag:  Politiet i Nordland har snakket med flere som har kjørt forbi traktoren i tunnelen. – De har observert den greit og kjørt fordi. Vi vet ikke hvorfor denne bilen ikke klarte å kjøre forbi, sier politistasjonsjef i Fauske, Ronny Borge, til VG. Politiet undersøker om det kan ha vært noen feil med lysene på traktoren eller hengeren. I Tsjekkia har et sykehus bekreftet at en av deres ansatte er blant de omkomne: – Denne morgenen ble ledelsen ved Akuttsykehuset i Brno kjent med det tragiske dødsfallet til kollega og venn, professor Libor Paša – en utmerket kirurg og lege innen traumemedisin, skrev sykehuset på sine nettsider mandag forrige uke. Det var en nær venn av Paša som informerte sykehusdirektøren om den tragiske hendelsen. Sykehuset skrev videre at de umiddelbart informerte alle ansatte, som skal ha blitt veldig preget av de triste nyhetene.  – Fra et profesjonelt ståsted, spesielt innen feltet kikkhullskirurgi, var han en høyt respektert figur, ikke bare i Tsjekkia, men også i omkringliggende land, sier leder Radek Veselý for traumeavdelingen til sykehuset. Det tsjekkiske reisefølge på ti personer var i Steigen for å fiske, noe de hadde gjort i en årrekke. De beskrives som seriøse hobbyfiskere.  Ifølge Veselý var avdøde Paša en omgjengelig mann som aldri skapte dårlig stemning.  – Jeg er veldig trist, fortsetter Veselý. Kirurgen begynte ved sykehuset i 1993 og var leder for traumatologisk avdeling ved Masaryk universitet. Han var i tillegg lege ved et kvinnelig basketballag i Tsjekkia i flere år.  Politiet har tidligere opplyst at bilen kjørte i en traktor med henger bakfra. Ulykken skjedde omtrent midtveis i tunnelen.  – Sjåføren av traktoren var tydelig preget etter hendelsen, forteller politistasjonssjef Ronny Borge.  Det ble gjennomført en innledende avhør, men politiet har ikke snakket med han siden da.  Borge forteller at det er naturlig at politiet må ha ytterligere intervjuer med traktorsjåføren.  – Han er i sjokktilstand og trenger ro, sier Borge.


Politiet tror brannene er påsatt og jakter nå etter gjerningspersonene. Nødetatene er på Tøyen i Oslo etter melding om flere biler som brenner. Per nå er det fire leiligheter som ikke er beboelige på adressen. 10 beboere har selv skaffet seg alternativt midlertidig bosted, skriver politiet på Twitter rundt kl. 8.15 fredag morgen.  Til sammen er fem biler skadet i brannen, og politiet vil sette i gang krimtekniske undersøkelser når området er blitt tilstrekkelig avkjølt.  – Det er observert personer som har tent på biler, skriver politiet i Oslo. – Vi fikk melding inn 05.29 om brann i tre biler, som siden spredte seg. Vitner har observert tre ungdommer løpe fra stedet, og et vitne sier vedkommende har sett noen tenne på, sier operasjonsleder Lina Odden til VG. I en oppdatering skriver politiet at brannen har spredd seg til et bygg på stedet. Beboere i Sørligata 8A bes om å holde seg inne og vekk fra vinduer. Etterslukking pågår og politiet er der for å dokumentere og sikre bevis. Det er en tidlig fase av etterforskningen, opplyser politiet i 07:15-tiden.  Krim.tekniske undersøkelser vil starte når åstedet er tilstrekkelig avkjølt.  Det er både boliger og næringsliv i bygningen. I en oppdatering klokken 08:14 skriver politiet at det er fire leiligheter som ikke er beboelige på adressen. Klokken 0615 melder politiet at brannen er slukket. Brannvesenet vil holde på en stund, skriver politiet på Twitter. Det er ikke meldt om skadede etter brannen.  Rundt 85 personer evakuert fra bygningen, opplyser politiet til VG. Politiet jobber på stedet med å snakke med vitner og undersøker om det er overvåkningskameraer i området, skriver de 0645. – Vi ber vitner som kan ha sett noe om å melde seg. Vi søker etter om det kan være videoovervåkningsmateriale i området. Politiet har opprettet sak.  Det er sperret av et område rundt brannen, forteller VGs reporter på stedet.  Like før klokken 15 sier politiet at det er for tidlig å kommentere på etterforskningen. – Vi jobber med å fullføre åstedsundersøkelser, innhente videoovervåking og gjennomgå tips, sier politiadvokat Alexander Øyen.


Veteranen Bjørn Eidsvåg (68) og stjerneskuddet Emma Steinbakken (19) danner ytterpunktene i den kommende sesongen av TV2-suksessen «Hver gang vi møtes». Det opplyser kanalen i en pressemelding. – Både i sjanger, alder og personlighet er jeg sikker på at denne gjengen kommer til å utfylle hverandre på aller beste vis. Og samtidig kommer de til å skape ny norsk musikk som kommer til å leve i generasjoner, sier programredaktør Kathrine Haldorsen i pressemeldingen. De siste fem artistene er  Karoline Krüger, Kristian Kristensen, Freddy Kalas, Ingebjørg Bratland og Isah. Innspillingen av neste sesong starter allerede mandag. Som i fjor, foregår den på Kjerringøy utenfor Bodø.


Forholdet startet med null fysisk kontakt og kontraktsbrudd med «Skal vi danse». Nå har influencer Jennie-Sofie Lie Pickl og proffdanser Tarjei Svalastog blitt samboere. Det var september 2020, og Tarjei Svalastog (23) hadde nettopp debutert som proffdanser i «Skal vi danse». – Han ventet til første episode før han sendte meg melding, så da hadde jeg sett ham på TV en gang, sier Jennie Sofie Lie Pickl (21). – Av taktiske årsaker, ler Svalastog. VG møter dem i deres første og relativt nykjøpte leilighet på Nesodden.  Tilbake i 2020 hadde Svalastog over en lengre periode fått opp den velkjente influenceren i sin egen TikTok-feed. Etter TV-debuten fattet han endelig mot, og ba om et møte. – Jeg ble skeptisk og trodde først at det var tull. Jeg tenkte det var en prank, sier Lie Pickl. Men Svalastog mente alvor, og en date førte til en annen. Men det var én hake: – Det var midt under corona. Han fulgte de strengeste reglene på grunn av «Skal vi danse», så vi kunne ikke være fysiske og måtte holde to meter avstand, sier Lie Pickl. – Det ville vært kontraktsbrudd å gjøre noe annet for min del, sier Svalastog. Dermed innledet de forholdet på en måte som kanskje er litt uvanlig for unge i dag. – Vi satt to meter fra hverandre i parken. Gikk tur med to meters avstand. Det var ikke en vanlig måte å date på, sier Lie Pickl. Det første Svalastog gjorde søndagen etter at han røk ut av «Skal vi danse» var å reise til Nesodden og møte familien til Lie Pickl.  – Den dagen var vi også på restaurant, og på vår første ordentlige date. Det var da han spurte om vi skulle være sammen.  – Var det første gang dere hadde fysisk kontakt? – Tja, vi hadde nok brutt den regelen litt før, ler Svalastog før han legger til:  – Jeg har fått «good» fra produksjonen i ettertid, så alt er på det rene, smiler han.  De synes det er rart å se tilbake på hvordan forholdet ble til.  – Det er helt sykt å tenke tilbake på, men jeg tror også at det var en bra måte å starte et parforhold på, sier Lie Pickl. Et og et halvt år senere sitter de sammen i nykjøpt leilighet på Nesodden – noe de er veldig glad for og trives godt med.  – Det er helt fantastisk. Jeg kommer hjem til at Jennie har laget mat hver dag. Jeg vet ikke hvordan det er for deg, men for meg er det helt fantastisk, sier Svalastog og ser på kjæresten. – Det er veldig gøy for vi prøvde å sette opp en plan på ansvarsfordeling: At jeg skal lage mat og handle, og han kan ta ut av oppvaskmaskin og vaske tøy. Men fordi jeg er hjemme så å si hele dagen så liker jeg å ha det ryddig rundt meg, så da gjør jeg alle de tingene før han har kommet hjem, sier Pickl.  – Så det er veldig praktisk for min del, så får vi se hvor lenge det holder, sier Svalastog før han skyter inn at han tilbakebetaler kjæresten på en annen måte:  – Hun får mye kos og kløing, så når vi ser på TV så er jeg på jobb. Pickl sier de utfyller hverandre svært godt.  – Jeg kan fort bli stresset, mens han er den rolige. Så da kan han roe meg litt ned mens jeg får han til å stresse litt mer. Så sammen blir det veldig bra, smiler hun.

Ble kjærester:  - Sykt å tenke tilbake på


Lobbyister som har vært stortingsrepresentanter kan miste sitt livslange adgangskort til stortingsbygningen. Arbeiderpartiet, SV, Rødt og Venstre vil nå vurdere ordningen. Når du er ferdig som stortingsrepresentant så har du fri tilgang til Stortingsbygget livet ut. Det betyr at stortingsrepresentanter som blir lobbyister, har fri tilgang til å gå ut og inn av Stortinget. – Det er en ordning vil er nødt til å vurdere, sier Venstres fraksjonsleder i næringskomiteen på Stortinget, Alfred Bjørlo. – Det er selvfølgelig en problemstilling, sier SVs Torgeir Knag Fylkesnes. Han er enig med Bjørlo om at de må vurdere endringer. – Ja. Jeg tenker at det å ha tilgang til Stortinget som tidligere stortingsrepresentant er en ordning som ikke skal knyttes til nye jobber, men som skal bidra til kontinuitet. De skal kunne ha kontakt med det politiske miljøet i etterkant, men ikke for eget arbeids skyld, men for Stortingets arbeids skyld, sier Fylkesnes. Rødt: – Udemokratisk påvirkning Rødt-leder Bjørnar Moxnes mener også at ordningen bør vurderes. – Den frie tilgangen for eks-representanter fungerer som et gullkort for lobbyister, sier Moxnes til VG. – Tilgangen for tidligere representanter bør ikke kunne misbrukes til politisk påvirkning på vegne av kommersielle oppdragsgivere. Han mener ordningen forsterker svingdøren mellom PR- og lobbyvirksomhet og politikk.  – Det kan gi en mindre klikk en eksklusiv og lite transparent tilgang til udemokratisk påvirkning av beslutninger. Et minimum må være å kreve at dette skal inn i et lobbyregister. Fremskrittsparti-leder Sylvi Listhaug har sagt nei til å kommentere denne saken. Ap: – Vil vurdere et skille Kari Henriksen, Aps kvinne i Stortingets presidentskap, sier at de også vil vurdere ordningen.  – Vil vil vurdere om man kan lage et skille mellom at de går fritt når de besøker sin gamle arbeidsplass på egen kjøl og at de må operere som andre besøkende når de er på oppdrag fra en oppdragsgiver.  Besøkende på Stortinget må ha en avtale med en politiker eller ansatt, og må følges rundt. Henriksen erkjenner at det kan bli vanskelig å skille i praksis, selv hvis det står i retningslinjene for utstedelse av kort. – Det er et poeng, men det er derfor vi vil vurdere om det er praktisk gjennomførbart. Men vi er med på å ønske å vurdere om det lar seg gjøre. Fra Stortinget til Rema-lobbyist VG har tidligere kartlagt svingdøren mellom PR-bransjen og politikken. Men det er også mange eks-politikerne som har gått fra Stortinget eller regjeringen til lobbyjobber i næringslivet eller i organisasjoner – og som forsøker å påvirke sine tidligere kolleger og partifeller i politiske saker. Debatten om adgangskortene reises etter at VG tirsdag morgen skrev om lobbyist-virksomheten til tidligere stortingspolitiker Kårstein Eidem Løvaas, som gikk ut av Stortinget i fjor høst. Han satt i næringskomiteen, og som saksordfører ledet han arbeidet med stortingsmeldingen om konkurranseforholdene i dagligvarebransjen, som ble vedtatt i februar 2021. Etter valget i 2021 fikk Løvaas ny jobb hos Rema-eier Reitan Retail, som «myndighetskontakt» – det som på folkemunne kalles lobbyist.  Løvaas sier han ikke har noen sterke meninger om det er riktig at politikere som går over i lobbyistyrket, skal få gå ut og inn av Stortinget som de vil. – Jeg synes det er en relevant debatt som Stortinget tar år om annet. Sist gang er ganske mange år siden, tror jeg, da man ønsket å stramme inn. Men Kåre Willoch skar gjennom og mente at det var viktig at tidligere stortingspolitikere skulle få beholde adgangskortet. – Å sitte i stortingsrestauranten og prate politikk med representanter som arbeider med ditt felt, er en stor fordel? – Det kan helt sikkert bli oppfattet som et problem. Hvis Stortinget vil endre på regelverket, så vil jeg forholde meg til det. Jeg tror nok det vil gjelde en del; både tidligere statsråder og stortingsrepresentanter


(Villarreal – Liverpool 2–3, sammenlagt 2–5) De er klubben som «aldri» taper semifinaler i den gjeveste europacupen, men halvveis i returen så vesle Villarreal ut til å gjøre kål på både statistikker, fotballfornuft og Liverpool. Helt til manager Jürgen Klopp (54) tok ordet i pausen. – Han snakket og skrek, lyder beskrivelsen til stjernespiller Mohamed Salah, gitt til BT Sports, om hva som skjedde i garderoben på intime El Madrigal på de 15 minuttene halvveis i andre Champions League-semifinale – og på stillingen 2–0 til sensasjonen Villarreal. Det betød at spanjolene hadde innhentet Liverpools forsprang fra oppgjøret på Anfield, og ikke bare dét: De hadde fått det vanligvis fryktinngytende Liverpool ut av rytme, de traff ikke på pasningene (helt nede i 66 prosent nøyaktighet) og Villarreals midtstopperpar Raúl Albiol og Pau Torres så råsterke ut langs bakken og i luften.  Normalen var tilbake i løpet av 12 minutter og 48 sekunder. Fra 62. til 74. minutt hadde Fabinho (28), innbytter Luis Diaz (25) og Sadio Mané (30) satt hvert sitt bak en etterhvert overspilt Gerónimo Rulli i Villarreal-målet.  Ved å snu returoppgjøret fra 0–2 til 3–2 og solide 5–2 sammenlagt er Liverpool dermed klare for sin tiende finale i Serievinnercupen/Champions League. Den tredje på de fem siste sesongene.  Slik pleier det å være når de røde fra Merseyside først værer en finale: Bare to ganger (1965 og 2008) er deres nå totalt 12 semifinaler endt med tap etter dobbeltoppgjør.  Dermed lever trofédrømmen om en historisk kvadruppel: Pokalen for ligacupen står i skapet, Premier League-tittelen er fortsatt innenfor rekkevidde, FA-cupfinalen spilles snart – og Champions League-finalen er sikret. Og det skjedde altså etter «regrupperingen» i garderoben etter en 1. omgang der propellene på «Den gule ubåten» hadde blåst på Liverpool bakoversveis. – Problemet ved pause var at vi visste hva som var galt, men vi hadde ikke én situasjon å vise som var riktig gjort. Det var en enorm pause, beskriver Jürgen Klopp overfor BT Sports. – Manageren sa til oss i pausen at vi skulle spille «the Liverpool way». Vi måtte vise hvor mye vi ønsket å nå finalen. Vi dominerte i andre omgang, sier lagkaptein Virgil van Dijk. – Vi ser ikke ut til å gjøre det lett for oss selv i disse Champions League-semifinalene, melder Trent Alexander-Arnold til samme kanal – og sikter til kampen mot Barcelona for tre år siden, der backen selv ble avgjørende med et legendarisk cornertrekk. Villarreal flyttet fantasien et godt stykke i løpet av de første 45 minuttene på intime El Madrigal. De er nummer syv i Spania akkurat nå, samme som sluttplasseringen de fikk forrige sesong.  Men finaletriumfen over Ole Gunnar Solskjærs Manchester United ga inngangsbillett til Champions League, og den har de tatt godt vare på. Med en liten bunke med gamle, relativt mediokre Premier League-kjenninger på laget. For eksempel Etienne Capoue. 33-åringen med fortid i Tottenham og Watford så det de færreste andre så da han tok imot innlegget på bakre stolpe etter bare tre minutter. Han spilte på tvers til lagkamerat Boulaye Dia, som plasserte inn 1–0 og vekket hjemmefansen. Capoue fortsatte å servere. Rett før pause snurret han rundt med Andy Robertson og løftet en ny ball inn i 16-meteren, denne gangen en luftig variant på bakre. Der kom den tidligere Arsenal-spilleren Francis Coquelin svevende. Franskmannen har mistet over halve sesongen med skade, men har neppe sett friskere ut enn på lenge enn det han gjorde da han gjorde en smurf av Trent Alexander-Arnold i luftudellen og stanget inn 2–0. Kort tid etter fikk Liverpool-spillerne avbrekket de lengtet etter. Klopp supplerte med suksessigneringen Luis Diaz, og da lagene kom ut til 2. omgang begynte Liverpool å spise seg inn i semifinalen, de maktet å kombinere med ball på Villarreals halvdel – og etter hvert kom også scoringene. – Jeg sa til guttene i pausen at «ja, de har momentum, men de eier det ikke


Therese Johaug (33) mener den russiske skipresidenten Jelenä Välbe ikke snakker sant om henne i russiske medier.   Den russiske skipresidenten og langrennslegenden Jelena Välbe har uttalt  i russiske medier at Therese Johaug er blitt presset til å uttale seg kritisk om russisk deltagelse i langrenn.  Välbe mener beviset er at Johaug klemte Natalja Neprjajeva etter 10-kilometeren under verdenscupen Lahti 27. februar.  – Alle har rett til sine meninger og kan gi uttrykk for dem, men når man ser en norsk utøver klemme Natalja Neprjajeva etter målgang, og så gi et intervju hvor hun snakker om at hun ikke vil konkurrere mot russere.. Det er tydelig at lederne har bedt henne si det, sa Välbe til russiske Sport24, skrev Dagbladet mandag.  Johaug vant 1,2 sekunder foran russiske Neprjajeva.  32-åringen lader opp til Reistadløpet (50 kilometer) utenfor Bardufoss lørdag. Langrennsdronningen svarte på spørsmål fra pressen i noen minutter på et digitalt medietreff onsdag ettermiddag.  VG stilte spørsmål om Välbes anklager.  – Har du blitt presset til å uttale deg kristisk om russisk deltagelse i langrenn?  – Nei, svarer Johaug.  – Hva tenker du om russisk deltakelse i langrenn fremover?  – Så lenge krigen pågår så syns jeg ikke det er greit, svarer Johaug.  – Hva tenker du om måten Välbe velger å legge ord i munnen din på?  – Hun får si det hun selv vil, svarer Johaug.  Johaugs manager Jørn Ernst sa dette til NRK om Välbes uttalelser mandag: – Therese har ikke vært bedt om å si noe som helst fra skiledelsen. Hun uttaler seg på eget initiativ og har sine selvstendige meninger. Etter verdenscuprennene i Lahti ble Russland utestengt fra rennene i Drammen, Holmenkollen og verdenscupavslutningen i Falun. Aleksandr Bolsjunov, Natalja Neprjajeva og resten av de russiske stjernene var i Norge da beskjeden kom om at de ikke fikk gå mer i verdenscupen etter Putins krigføring mot Ukraina.  Den russiske smørebussen i Holmenkollen ble tagget ned med ukrainske flagg og slagord.  – Nå er det ikke trygt der, traileren vår ble tilgriset med maling. Nordmennenes oppførsel er veldig uverdig. Jeg er sjokkert over dette, sa den russiske stjerna til MatchTV da han ankom flyplassen i Moskva, skrev NRK. Flere av Bolsjunovs sponsorer har brutt med den russiske OL-helten etter at han, sammen med flere andre idrettsstjerner, stilte opp for Putin på i jubileumsmarkeringen av anneksjonen av Krim-halvøya på Luzhniki stadion i Moskva 21. mars.  Neprjajeva raste da de russiske utøverne ble utestengt fra paralympics.  – I en situasjon som dette finnes det ikke ord som er tilstrekkelige for å trøste. Jeg kan ikke sette meg inn i hvordan utøverne har det, sier Neprjajeva til nyhetsbyrået TASS. Det er opp til styret i Det internasjonale skiforbundet (FIS council) om russerne skal få delta i verdenscupen når den starter opp igjen i slutten av november.  Foran tremila i Holmenkollen varslet Johaug at dette er hennes siste sesong på toppnivå. 32-åringen tok tre OL-gull i Beijing.  De siste dagene har hun satt alle grundig på plass i NM i Harstad. Først tok Johaug gull på 10-kilometeren lørdag, nesten to minutter foran nummer to, Marte Skaanes. Tirsdag ble hun norgesmester på tremil, nesten fire minutter foran Margrethe Bergane på 2. plass.


Under en time etter Diana (27) og bestemoren Liudmilla (72) rømte fra teateret i Mariupol – i håp om å komme seg forbi russernes kontrollposter – ble det bombet sønder og sammen. Det gikk liksom ikke helt opp for henne, 27-årige Diana Novikova fra Mariupol. Overgangen fra livet som prosjektleder for ungdomsarbeid til fullskala krig i hjembyen skjedde gradvis. Først kom nyheten, 24. februar, om at russerne hadde rullet inn i Ukraina fra grensen og okkuperte områder.  Diana våknet den dagen av lyden av bombeeksplosjoner. Det første som slo henne var at hun måtte hente bestemoren i en annen del av byen, et område som hadde sett kamper i 2014. – Da hadde ikke panikken kommet til byen ennå, sier hun til VG. Panikk og plyndring Men i løpet av få dager var det nettopp dette som spredde seg, selv om folk fortsatt hadde elektrisitet, vann og gass. Folk hamstret mat og minibankene begynte å gå tomme for kontanter. Diana fortsatt som vanlig. Hun tenkte ikke at krigen ville komme inn i byen og at det kom til å gå over. – Jeg kunne ikke i min villeste fantasi forestille meg hva som ville komme, sier hun. Selv om hun ikke hamstret mat, vann og medisiner, fulgte hun hele døgnet med på telefonen. Mens hun var i leiligheten, begynte hun å merke at vinduene vibrerte av eksplosjonene i det fjerne. Fortsatt var marerittet ikke kommet til Mariupol sentrum. I begynnelsen av mars begynte byen å stenge ned. Bankkortene fungerte ikke lenger, strømmen og vannet forsvant. Så begynte folk å plyndre butikkene. Diana og bestemoren tilbragte nettene på gulvet i gangen i frykt for flyangrep mot leiligheten i femte etasje.  Sjokkbølger 4. mars kom gatekampene. Byen var beleiret, omringet av russiske styrker. Hvert tiende minutt kom nye flyangrep. Ble ikke en bygning truffet, ble den ødelagt av sjokkbølgen fra eksplosjonen i nærheten. Det var en grusom og brutal tid før Diana og bestemoren. – Jeg så døde mennesker ligge i gatene uten armer og bein. Diana og bestemoren holdt seg fortsatt mye i leiligheten, men 27-åringen begynte å jobbe for en frivillig organisasjon. Slik fikk hun tilgang til mat, vann og elektrisitet til å lade telefonen. Veien ut av byen, både med bil og tog, var stengt etter kraftig bombardement. De gangene Diana hadde internettforbindelse, forsøkte hun fortvilet å finne nyheter om humanitære korridorer ut av byen.  – Jeg skjønte at det var håpløst. Jeg hørte at folk forsøkte å flykte i bilene sine, men de ble beskutt av russerne. De ble drept i bilene sine.  Til teateret Hver dag gikk bestemoren mange kilometer til teateret i sentrum av byen for å få nytt om korridorer. Med seg bar hun et knippe eiendeler og papirer. Dit hadde hundrevis av sivile samlet seg, mange med et håp om å komme seg ut av byen. 13. mars nådde bombene gaten hvor Diana og bestemoren hadde tilhold i femte etasje.   – Alle vinduene ble ødelagt og vi måtte sove på badet. Hun skjønte at hun måtte få bestemoren ut av byen. I mellomtiden flyttet de inn hos noen venner i en annen del av byen. Samtidig begynte det å spre seg nyheter som provisoriske korridorer med sivile biler ut av byen, i retning den okkuperte byen Berdjansk. 46 minutter Sammen med bestemoren fikk Diana haik med en bil ned til teateret i sentrum 16. mars. Der hadde mange stappfulle biler samlet seg i påvente av utreise fra byen. – Plutselig hører jeg «vi har plass i bilen».  Et par hadde tatt med seg en kvinne og hennes barn, men kunne få plass til Diana og Liudmilla om barnet kunne sitte på fanget. Slik begynte ferden ut av Mariupol, i en fremmed bil, med en ryggsekk uten alle dokumentene. – Klokken 09.30 den morgenen forlot vi teateret. Klokken 10.16 bombet de teateret der hvor det var sivile, barn og eldre kvinner, sier hun. Kolonnen med sivile biler møtte et veinett som i stor grad var ødelagt av mange dagers bombardement


De var helt vanlige mennesker, inntil Russland invaderte hjemlandet. Nå vil de risikere livet for et fritt Ukraina. Liuba Boiko (31) tar et godt grep om den store kalasjnikoven, sikter og skyter. Et hult «klikk» signaliserer at våpenet ikke er ladet. Men 31-åringen vet at det i fremtiden kan stå en russisk soldat på andre siden. – Vi må være klare til å møte fienden hvis han kommer hit. Derfor lærer vi, sier hun til VG på telefon. Før den russiske invasjonen av Ukraina jobbet Liuba i et kommunikasjonsbyrå og som turistguide og skiinstruktør. Hun hadde aldri tatt i et våpen.  – Vi er alle redde for krigen. Ingen av oss har krigserfaring. Men vi forstår situasjonen og vi må gjøre alt vi kan, alle sammen, sier hun nå. – Det er veldig vanskelig å forberede seg, fordi vi vet ikke hva vi skal forvente. Ingen vet hva som skjer i morgen eller dagen etter. Over hele landet får frivillige ukrainere militærtrening slik at de kan delta i krigen mot Russland, hvis det trengs. Militærkurset Liuba deltar på foregår inne på en skole i hjembyen hennes Tsjernivtsi, sørvest i landet. Gymsalen, der barn pleide å klatre i ribbeveggen, er forvandlet til flyktningmottak og militær treningsleir, fylt med våpen og annet utstyr, viser en TV-reportasje fra den sveitsiske kanalen RTS.  Flere hundre frivillige har fått militærtrening her, ifølge instruktør Maksym Kyiak (36). – De er veldig motiverte. Det gir oss entusiasme og håp, sier han til VG på telefon. 70 prosent av kursdeltagerne den siste tiden er kvinner, anslår han. Stadig flere er flyktninger fra regionene under angrep. Langs veggene står senger der de får sove om natten. Maksym sier langt fra alle vil måtte dra til fronten, men at kunnskapen fra kurset vil være livsviktig for dem som må. – I det minste kommer de til å vite hvordan de skyter, hvordan de må bevege seg for unngå å bli skutt, og unngå å skyte kameratene sine, sier han. En rekke fagfolk har påpekt at Russland møtte uventet stor motstand i Ukraina. Den ukrainske hæren har klart å holde stand rundt de store byene, og sivilbefolkningen har bidratt der de kan, med alt fra Molotov-cocktails til mat til kamuflasjetepper. I tillegg har rundt 100.000 sivile meldt seg til militærtjeneste i Ukrainas Territorial Defence Forces (TDF) siden invasjonens start, ifølge Kyiv Independent.  Da Russland rustet opp på grensen, ble TDF formelt integrert i den ukrainske hæren for å styrke landets forsvar. – Ukrainere bekymrer seg vanligvis i begynnelsen, så tilpasser de seg. Når ukrainere reagerer, er de sannsynligvis farligst i verden, sier Maksym. Så langt er Tsjernivtsi, som ligger knappe fire mil nord for grensen til Romania, relativt trygt.  Men mange her har venner, familie eller bekjente i byer som pepres av russiske luftangrep, der befolkningen mangler mat, vann og strøm. Luftalarmen går stadig oftere også i denne delen av Ukraina. Mykola Osypenko (33), som bor i en mindre by utenfor Tsjernivtsi, har blitt vekket av sirener flere ganger siden krigen begynte. – Jeg er redd for å dø. Og jeg er redd for å dø for ingenting, sier han til VG på telefon. – Også er jeg litt redd for ikke å vite hvordan man bruker våpen hvis russerne kommer hit. 33-åringen er student i Sveits der han har bodd i flere år, men var i Ukraina da krigen startet på grunn av familiære årsaker.  – De første dagene følte jeg meg paralysert, sier Mykola. – Jeg klarte ikke høre på musikk, lese noe eller se på noe for å distrahere meg. Livet bare stoppet. Egentlig liker han best å diskutere filosofi, religion og dra på konsert eller synge karaoke. Nå er det umulig. Krigen er altoppslukende. Ukraina har kalt inn alle stridsdyktige menn mellom 18 og 60 til tjeneste. Mykola sier hans status som internasjonal student gir ham lov til å dra, men at han vil bli i Ukraina for å kjempe for landet sitt

Trener «vanlige folk»:  - Sannsynligvis farligst i verden


Både teateret og svømmehallen skal ha blitt brukt som tilfluktssted for sivile i Mariupol sentrum da det ble bombet onsdag. Ukrainere prøvde å varsle om at det var barn inne på teateret.  Et satellittbilde fra selskapet Maxar, publisert via Reuters onsdag, viser at noen har skrevet ordet «barn» på bakken med store hvite bokstaver for å varsle om at barn søkte tilflukt inne i teateret.  VG har verifisert bildet, lokasjonen og betydningen av ordene som står på bakken. Teksten er skrevet på russisk, og ordet «barn» står i flertall på begge sider av bygningen.  Bildet ble tatt 14. mars, opplyser Reuters.  Varaordfører Serhiy Orlov estimerer at mellom 1000 og 1200 personer hadde søkt tilflukt inne på teateret da det ble bombet, sier han til BBC. Bystyret i Mariupol skriver på Telegram onsdag ettermiddag at teateret og inngangen til bomberommet er ødelagt.  Guvernøren Pavlo Kyrylenko skriver på Telegram at flere hundre Mariupol-beboere gjemte seg i teateret.  – Hva som har skjedd med dem er ukjent, siden inngangen til bomberommet er sperret, skriver han.  Derfor er det foreløpig umulig å fastslå antall ofre, ifølge guvernøren.  Det russiske forsvarsdepartementet benekter på sin side for at det er gjennomført luftangrep i Mariupol i løpet av dagen, og hevder at det er den ukrainske Azov-bataljonen som står bak angrepet, ifølge det russiske myndighetskontrollerte nyhetsbyrået TASS.  Parlamentet: Barn og kvinner fanget Kyrylenko hevder at også et innendørs svømmebasseng i Mariupol, Neptun, ble bombet i luftangrepene mot byen onsdag. Ifølge guvernøren hadde gravide kvinner og barn søkt tilflukt i bygget. – Tilsvarende var det bare sivile i Neptun. Nå ligger det gravide og kvinner med barn under ruinene. Dette er ren terrorisme! skriver han.  Det ukrainske parlamentet, Verkhovna Rada, skriver onsdag kveld på Telegram at barn og gravide kvinner er fanget i ruinene.  – Beskytningen fortsetter, så det er umulig å demontere blokkeringen. Fienden skyter bevisst mot sivile og sivile eiendommer, der det hovedsakelig er kvinner og barn som gjemmer seg. Antall offer er ukjent, skriver de.  – Antallet ofre kan være enormt – Dette er terror, skriver rådgiver i innenriksdepartementet, Anton Herasjtsjenko, i en melding til VG. Han følger videre opp med følgende: – Okkupantene slapp en veldig kraftig bombe på teateret i Mariupol. Det var forsvarsløse mennesker som gjemte seg i denne bygningen. Antallet ofre kan være enormt, skriver han. Norges utenriksminister Anniken Huitfeldt har uttrykt sin støtte til Ukraina på Twitter.  – Grusomme meldinger om bombingen av et teater i Mariupol i kveld. Gjerningsmennene må holdes ansvarlig. Russland er ansvarlig for blodsutgytelsen gjennom sin uprovoserte og ulovlige aggresjon, skriver Huitfeldt.  Presidenten i Litauen, Gitanas Nausėda, utrykker også sin støtte til Ukraina på Twitter. – Russlands terrorangrep mot uskyldige folk i Mariupols teater er en krigsforbrytelse. De på innsiden var sivile som gjemte seg for artilleriangrep. Vi kan ikke tillate at Russland fortsetter med dette blodbadet. Mariupol har vært beleiret over lengre tid og russiske styrker har utført kraftige artilleri- og bombeangrep mot byen.  Tirsdag hevdet guvernøren at russiske styrker hadde gått inn på et sykehus i Mariupol og tatt pasienter og ansatte som gisler.  Mellom 300.000 og 400.000 er fanget i byen uten vann, elektrisitet og gass.  Det har vært flere forsøk på å evakuere sivile fra byen og opprette humanitære korridorer til byen for å evakuere, og å sende mat og nødhjelp.  Tirsdag klarte rundt 2000 biler å dra fra Mariupol, sørøst i Ukraina, sa byrådet tirsdag ettermiddag.  Før krigen bodde rundt 450.000 mennesker i byen. Flere tusen klarte å flykte fra byen de første dagene av krigen.  Så ble Mariupol omringet og beleiret, og siden da har byen vært utsatt for mange angrep


Eva Kristin Hansen mener nå at hun i praksis ble tvunget til å beklage og at hun i praksis ble avsatt som stortingspresident. Onsdag morgen ble Masud Gharahkhani (39) valgt som Aps kandidat til det ledige vervet som stortingspresident, etter at Hansen trakk seg i forrige uke. Det skjedde torsdag kveld, da det ble kjent at politiet startet etterforskningen av pendlerbolig-sakene.  Hansen skrev da at hun tok for gitt at hun var blant disse. Adresseavisen avslørte forrige uke at Hansen eide bolig på Ski, samtidig som hun hadde gratis pendlerbolig fra Stortinget. Hun opplyste ikke om at hun eide en bolig der, til tross for at det er nærmere Oslo enn de 40 kilometerne som er grensen for å få gratis bolig fra Stortinget. – Jeg mener det er uholdbart for Stortinget å ha en stortingspresident som er under politietterforskning. Jeg har derfor kontaktet min partileder og parlamentariske leder og orientert om at jeg vil trekke meg som stortingspresident, skrev Hansen da. Følte seg presset Tirsdag kveld sier hennes advokat, John Christian Elden, at han har fått bekreftet at Hansen per nå ikke er mistenkt for bedrageri. Han mener hun har fulgt reglene for pendlerboliger, slik de er formulert fra Stortingets side. Nå forteller Hansen at hun følte et press på seg til å gå av: – Jeg ble i realiteten avsatt som stortingspresident da stortingets direktør konkluderte med at jeg hadde brutt regelverket rundt pendlerboliger i perioden 2014–2017 og statsadvokaten fulgte opp med å beordre etterforskning, skriver Hansen i en tekstmelding til VG. Disse uttalelsene ga hun først til NRK. Det skjedde i kjølvannet av Adresseavisens avsløring om at hun i flere år disponerte en gratis pendlerleilighet i Oslo, samtidig som hun og mannen bodde i Nordre Follo kommune, bare 29 kilometer fra Stortinget. Grensen for å få pendlerbolig går ved 40 kilometer. I tillegg til Hansen er Arbeiderpartiet representert med fjerde visepresident Sverre Myrli i dagens presidentskap. Stortinget vil trolig først torsdag gå til valg på ny stortingspresident. – Jeg følte meg tvunget, selvfølgelig, til å beklage dette. Jeg mener selv jeg har fulgt regelverket til punkt og prikke, skriver Hansen videre Mener valget bør utsettes Den kjente forsvarsadvokaten John Christian Elden bekreftet mandag at han representerer Eva Kristin Hansen i forbindelse med pendlerbolig-saken. Politiet har foreløpig ikke noen mistenkte eller siktede i saken, og Hansen har ikke blitt kontaktet i forbindelse med etterforskningen.  Elden mener derfor at Hansen gikk av som stortingspresident på feil grunnlag, og at valget av en ny president dermed burde utsettes:  – Stortingspresidenten er ifølge politiet ikke mistenkt i saken. Det er ganske forståelig. Hun har fulgt reglene som gjelder, sier advokat Elden til Aftenposten. – Etter min oppfatning bør Stortinget utsette spørsmålet om å skifte president nå. Begrunnelsen var at hun var under etterforskning, men det er hun ikke, legger han til – og sier at Hansen gikk av på feil grunnlag. Hansen har ikke kommentert disse innvendingene fra Elden, men hun er ifølge advokaten kjent med hans standpunkt.


Mens tidligere Liverpool-stopper Jamie Carragher mener Manchester United er blitt en stilstudie i hvordan klubbledelse ikke skal gjøres, mener Tor-Kristian Karlsen at klubben ikke bør se langt for en bedre modell. – Det man har prøvd med de siste fire trenerne, er å videreføre en styringsform som har blitt faset ut – altså med en manager som skal fremstå som den store sjefen, og som legger føringer for hele det sportslige apparatet, en modell alle suksessrike klubber i Europa har gått bort fra. Fellesnevneren for sistnevnte er ekspertise på de ulike fagområdene, sier Tor-Kristian Karlsen, mangeårig sportsdirektør i europeiske storklubber og fotballekspert for blant annet VG. Han mener resultatene viser klubben har underprestert, både sammenlignet med Ferguson-årene og med tanke på ressursbruken siden skottens avgang i 2013.  – I Manchester United virker det som om manageren har vært førende for blant annet spillerlogistikk. Utfordringen da er at man ved et trenerbytte kan oppleve at den nye treneren krever sine spillere inn, som passer sin fotballfilosofi, sier Karlsen. Karlsen trekker frem mønsterbruket Bayern München, med deres tydelige struktur, og hvordan Manchester City har et eget apparat som jobber med overganger, uavhengig av manager, med en klar filosofi i bunnen. Men United? – Det har de latt være åpenbart for hele verden å se at de ikke har. Det skjedde et lite skifte etter José Mourinho, som virket å være en traumatisk tid for klubben, i en tid han tilførte mye slitasje. Da gikk de for det radikalt motsatte, nemlig Solskjær, sier han. I den operative ledelsen hos Manchester United sitter avtroppende direktør Ed Woodward, hans sannsynlige arvtager Richard Arnold, samt to av brødrene fra eierfamilien Glazer: Joel og Avram.  – Jeg synes modellen virker utdatert. Jeg synes det virker som de som sitter i ledelsen er mer opptatt av å beholde makt og sikre profitt i stedet for å sikre bedre sportslige resultater. Det virker som ledelsen er mer opptatt av å legge fram gode resultater for Glazer-familien, i stedet for å bygge en struktur som gir dem mindre makt. Han tror ikke det kommer forandring før det kommer nye eiere, som kan ta tid så lenge Manchester United fortsetter å være en svært profitabel fotballklubb. Manchester City-manager Pep Guardiola pekte på nettopp sportsdirektør Txiki Begiristain på sin pressekonferanse før onsdagens kamp mot PSG. – Manchester City er utrolig heldige som har en slik person. Jeg vil si at det er den ideelle situasjonen, hvor sportsdirektøren har tillit til manageren. Han og jeg vet at hvis vi ikke vinner, så vil vi bli sparket. Men frem til det skjer, så må sportsdirektøren støtte manageren i alt han gjør, sa han. Tidligere Liverpool-stopper Jamie Carragher skriver mandag i sin Telegraph-spalte at Manchester United er blitt lærebokeksempelet på hvordan man ikke driver en fotballklubb.  Michael Carrick overtar som midlertidig manager i påvente av en mer langsiktig løsning – på samme måte som Solskjær først ble hentet inn i førjulen for snart tre år siden. Carricks første kamp endte med 2–0-seier over Villarreal og gruppeseier i Champions League. «Det er en oppsiktsvekkende inkompetanse i det faktum at en klubb av den størrelsen har to midlertidige managere mens de venter på at omstendighetene lar dem få sin drømmekandidat», skriver Carragher. Tidligere midtstopperkjempe på Old Trafford, Rio Ferdinand, sier i sin vlog at han mener ledelsen burde valgt ut sin erstatter i landslagspausen før 4–1-tapet for Watford sist lørdag. – Du kan ikke fortsette å andre dirigent hvis du ikke gjør noe med orkesteret, billedlegger han.


Over halvparten av aspirantene ved Luftforsvarets flygeskole i Bardufoss har bestått de omfattende kravene for å komme videre i utdanningen. Kvinneandelen er historisk. Av 1700 søkere fikk 20 kandidater slippe til for et halvt år siden. Nå står elleve igjen, fire av dem er kvinner, noe som utgjør et historisk løft i kvinneandelen på utdanningen. – 100 prosent av kvinnene som startet her kom seg gjennom testene og besto selekteringen. Vi skiller ikke på kjønn i kravene vi stiller. Dette er veldig gledelige tall og vi ser frem til å få flere kvinnelige søkere i fremtiden, sier Hallgeir Bjørkestøl ved Luftforsvarets Flyveskole til VG. – Vår jobb er å finne ut hvem som er egnet til å bli flygere og navigatører i Forsvaret. De elleve vi står igjen med nå har vært gjennom en av de grundigste seleksjonene som finnes. På sikt skal noen av dem føre jagerfly verdt nesten en milliard kroner per stykk, sier Hallgeir Bjørkestøl ved Forsvarets Flyveskole. 60 millioner per plass Bjørkestøl opplyser at flyveskolen i Bardufoss tester kandidatene i lufta og lærer dem å fly, men at det er først når selekteringen her er unnagjort at det virkelige utdanningen starter.  – De blir sendt til Luftkrigsskolen i to år, deretter to år på flyskole i USA, så ett i Norge. Utdanningen de skal gjennom koster inntil 60 millioner kroner per plass, sier han.  De ferdige flygerne og navigatørene får underveis beskjed om hva slags maskiner Forsvaret ønsker dem til. Det kan være de nye jagerflyene F-35, de nye P-8 maritime overvåkningsflyene fra Boeing, Hercules transportfly, redningshelikopter eller beredskapshelikopteret Bell 412. Blant annet.  – Søkerne våre er mellom 18 og 24 år. Vi krever at alle har vært på sesjon og vi ønsker generell studiekompetanse. Ut over det ønsker vi å teste folk her, mange oppdager at de har evner de ikke visste om, sier Bjørkestøl. – Plutselig er det deg de vil ha En av kvinnene som kom gjennom nåløyet, sier at motivasjon og disiplin er nøkkelord. – Jeg har lært at jeg har evner jeg aldri trodde fantes i meg. Jeg anbefaler å prøve, for plutselig er det deg de vil ha. Ikke selekter deg vekk, for det er ikke din jobb, sier Hedda (22).  Kandidatene har av sikkerhetsgrunner ikke lov å oppgi etternavn.  – Du må ha motivasjon og disiplin - men du må ikke ha villet fly jagerfly siden barneskolen for å være verdig til å søke, understreker hun.  – Hver gang jeg stilte på seleksjon og regnet ut hvor mange i rommet som måtte ryke, trodde jeg ikke det skulle bli meg som sto igjen, men det var visst det, sier hun. Testene som de må gjennomgå er både fysiske og teoretiske, og gjøres både i skolefly og på bakken.


Temperaturrekorden for havområdene har nå blitt slått seks år på rad. Og temperaturen til jordkloden har de syv siste årene vært de varmeste registrert noensinne, viser nye målinger. – Alarmerende, sier norsk klimaforsker. Nye data for 2021 viser at havtemperaturene nok en gang var de varmeste som har blitt målt. Oppvarmingen av havene er i hovedsak drevet av menneskeskapte klimaendringer, ifølge forskere, og representerer en enkel indikator på global oppvarming, skriver britiske The Guardian. De er blant mediene som har omtalt den ferske forskningsartikkelen om havtemperaturene publisert i det vitenskapelige tidsskriftet Advances in Atmospheric Sciences tirsdag. Målingene har blitt gjort på minst 2000 meters dybde, over hele verden.  Resultatet?  Alle verdens hav satte rekord i fjor. Det til tross for det pågående og periodiske værfenomenet La Niña som kjøler ned vannet i Stillehavet. Rekorden tegner et klart bilde, skriver en av forskerne bak artikkelen, John Abraham, i en kommentar i The Guardian: – Jorden varmes opp, mennesker er synderne og oppvarmingen vil fortsette i det uendelige, frem til vi i fellesskap tar grep for å redusere klimagassutslipp. – Du kan si at vi tok temperaturen til jorden – og jordens feber blir verre, skriver han videre. Venter flere rekorder De moderne temperaturmålingene av havene går tilbake til 1955. Det neste varmeste året registrert, var 2020, etterfulgt av 2019 på tredjeplass. – Varmen stiger ubønnhørlig globalt, og dette er en klar indikator på menneskeskapte klimaendringer. Det sier Kevin Trenberth, som er en annen av forskerne bak forskningsartikkelen. Mens en tredje av de 23 artikkelforfatterne, klimaforsker Michael Mann ved Penn State University i USA, sier at flere rekorder vil bli slått i årene fremover: – Inntil vi når netto nullutslipp, vil oppvarmingen fortsette, og vi vil fortsette å slå rekorder, slik vi gjorde i år. – Svaret ligger i havene Måten forskerne måler oppvarmingen på i havene, er ved hjelp av å se på hvor mye varmeinnholdet endres.  Tore Furevik er direktør ved forskningsstiftelsen Nansensenteret og har bakgrunn som klimaforsker. Overfor VG forteller han at drivhuseffekten gjør at jorden mottar mer varme enn den sender ut.  Ifølge Furevik ender rundt 90 prosent av den ekstra varmen som jorden mottar, opp i havet. Mens rundt fem prosent varmer opp landjorden, tre prosent smelter is og to prosent går til oppvarming av atmosfæren, altså oppvarming av luften. Dette er basert på målinger gjennom de siste tiårene. – Derfor kan man si at å måle varmeinnholdet i havet er den aller beste måten å måle global oppvarming på, sier han. Det er Abraham, en av forskerne bak artikkelen, enig i. – Hvis du vil vite hvor kjapt klimaendringer skjer, ligger svaret i havene, skriver Abraham i The Guardian. Furevik trekker frem en annen ting som vekker oppsikt ved målingene: – De siste målingene er ganske alarmerende. Det er fordi de viser at det ikke bare er rekordvarmt i havet, men at oppvarmingen går raskere enn før. Orkanområdet utvider seg Konsekvensene er enorme, både for naturen og samfunnet. Varmere havvann truer livet i havet og påvirker også de store værsystemene, advarer forskerne.  I tillegg vil stormer bli mer alvorlige. – Men man ser egentlig endringer i hele systemet, fisken flytter på seg, og endringer i havtemperaturene påvirker også værsystemene, sier Furevik og fortsetter:  – En effekt vi ser, er at tropiske orkaner vil opptre over større områder og vil bli sterkere og bringe med seg mer nedbør enn før. I tillegg er en av hovedårsakene til havnivåstiging at vannet i takt med at det varmes, utvider seg, og dermed tar mer plass, sier Furevik. Dette kommer i tillegg til smelting av is på land. – Men den mest alvorlige konsekvensen vi ser, er oppvarmingen i tropene og påvirkningen den har på korallrevene. FNs klimarapport i 2018 sa at om vi får én grad til oppvarming av luften, vil varmen slå ut alle tropisk korallrev


Ivana Trump, som ble funnet død torsdag, døde av et fall i sitt eget hjem. Hun var ekskona til USAs tidligere president Donald Trump. Nå har rettsmedisineren i New York slått fast at hun døde av skader hun fikk etter et fall.  Det skriver ABC News natt til lørdag. Nødetatene rykket torsdag ut etter melding om en hjertestans.  Ivana Trump responderte ikke da hun ble funnet i bevisstløs tilstand nederst i en trapp i sin egen leilighet på Manhattan i storbyen New York, ifølge politikilder til ABC – hun ble erklært død på stedet.  Ifølge kildene etterforsket politiet om hun falt, og i så fall om fallet på noen måte bidro til hennes død. Rettsmedisineren slår fast at dødsårsaken var slagskader på overkroppen som følge av fallet – og sier det hele dreier seg om et uhell og at det ikke er noe mistenkelig ved dødsfallet. USAs tidligere president Donald Trump og Ivana Trump giftet seg i 1977. De to skilte seg i 1992. Sammen fikk de barna Donald Jr, Ivanka og Eric Trump. Totalt hadde Ivana Trump ti barnebarn. Ivanka Trump, datter av Donald og Ivana Trump, sier torsdag at hun er knust etter at moren døde samme dag. – Jeg er knust. Mamma var briljant, sjarmerende, lidenskapelig og sinnssykt morsom. Hun levde livet fullt ut – og lot aldri muligheter til latter og danse glippe, sa Ivanka Trump om sin avdøde mor. Donald Trump kommenterte dødsfallet på det sosiale mediet Truth Social. – Jeg er lei meg, på vegne av alle de som elsket henne, for å meddele at Ivana Trump har gått bort i sitt hjem i New York, skriver Trump. – Hun var en fantastisk person, som levde et storartet og inspirerende liv. Hennes glede og stolthet var hennes tre barn, Donald Jr, Ivanka og Eric. Hun var så stolt over dem, som vi er stolte av henne. Hvil i fred, Ivana, skriver den tidligere ektemannen til Ivana. Ivana og Donald Trump var et profilert kjendispar gjennom 80-tallet og starten av 90-tallet. Skilsmissen mellom de to var gjenstand for bred mediedekning. Hun var totalt gift fire ganger. Ivana Trump ble født 20. februar 1949 i den tsjekkiske byen Zlin. I 1971 giftet hun seg med den østerrikske skiinstruktøren Alfred Winklmayr og fikk østerriksk statsborgerskap. I 1973 flyttet hun til Canada. Trump jobbet blant annet som modell i løpet av sitt yrkesliv. Hun var også delaktig i flere roller i forretningsimperiet til Donald Trump. Etter skilsmissen mellom de lanserte hun blant annet sin egen kleskolleksjon og utviklet en rekke smykker og skjønnhetsprodukter. Hun skrev flere bøker i løpet av sitt liv.


Han viet sitt liv til å kjempe for USA mot fremmede makter. Nå frykter den pensjonerte generalen at hans tidligere militærkolleger vil rette våpnene sine mot hverandre.  – Jeg er svært bekymret for at kulten rundt Donald Trump vil tukle med systemet for å så tvil om våre valg igjen. Den type korrumpering kan nå inn i de militære styrkene, sier Paul D. Eaton til VG. Han viser til meningsmålinger som forteller at et flertall av republikanske velgere ikke tror at Joe Biden var den faktiske vinneren av fjorårets valg, og at 40 prosent av disse vold kan rettferdiggjøres for «å redde landet vårt».  – Det er et skremmende tall fra velgerne til et av våre to store partier. – Og enda mer skremmende blir det kanskje da når man vet at dette også har støtte innad i de væpnede styrkene? – Virkelig, svarer Eaton. Kupp I 33 år tjenestegjorde han i den amerikanske hæren før han pensjonerte seg i 2006. Senere var han rådgiver for Hillary Clintons presidentkampanje i 2008. I dag er han rådgiver for ulike organisasjoner som jobber for militærveteraner.  Like før jul skrev Eaton en kronikk i Washington Post sammen med to andre pensjonerte generaler, Antonio M. Taguba og Steven M. Anderson, der de advarer mot et nytt opprør i 2024.  Et som kan minne om angrepet på Kongressen for et år siden. Bare at det blir verre.  Særlig fordi de altså tror, basert på at 15 prosent av de som så lang er tiltalt etter angrepet 6. januar i fjor er aktive eller tidligere militærtjenestemenn, at grupperinger innad i de væpnede styrkene vil støtte det. «Kort fortalt», skriver de, «vi er vettskremte av tanken på at et kupp vil lykkes neste gang». – Kan bli veldig farlig I kronikken beskriver de et scenario hvor Biden vinner gjenvalg i 2024, men Trump, eller en Trump-lignende figur, på nytt nekter å godt tapet. Dersom dette da fører til enda et opprør fra hans tilhengere frykter de at den militære kommandokjeden kan bryte sammen – helt fra øverste nivå og ned til fotsoldater. «Ideen om at en militær utbrytergrupper vil støtte den «rettmessige» øverstkommanderende kan ikke avfeies», skriver de. Særlig dersom lojalister, som har fått avgjørende makt på delstatsnivå, forsøker å installere den tapende kandidaten som president. Eaton og hans to medforfattere frykter at deler av de militære styrkene da vil følge ordre fra han som faktisk tapte, mens andre vil følge ordrene til den faktiske vinneren. «I et slikt scenario er det ikke urealistisk å si at en militær kollaps kan lede til borgerkrig», skriver de tre generalene. – Det er ganske heftige ting dere advarer om i kronikken. Hvordan vil en slik borgerkrig se ut? – Det vil ikke være en borgerkrig som den vi hadde på 1860-tallet med tradisjonelle slagmarker, men den vil kunne føre til en kollaps av samfunnet. Det kan bli veldig farlig, sier Eaton til VG. – Det er nok røyk Han forteller de tre pensjonerte generalene skrev kronikken fordi de mener at de med sin bakgrunn har en forutsetning for å analysere situasjonen som ikke alle andre har. De mener de har en plikt til å si fra om hva de ser.  – Særlig når vi vet at over 120 tidligere generaler og admiraler i fjor skrev et brev der de i praksis støttet Trumps løgner om valgjuks og stilte spørsmål ved Bidens legitimitet som president, sier Eaton. Han sier at han ikke vet om konkrete høyerestående offiserer i aktiv tjeneste som mener det samme, og slik sett ville vært truende til å gi ordrer nedover i systemet om å lytte til en tapende kandidat som feilaktig hevder han har blitt frastjålet valget, men han antar at de finnes. – Det er nok røyk til at jeg mistenker at vi har et problem. Og det faktum at militærresponsen under angrepet i fjor var så treg bekymrer meg, sier Eaton. Han og de to medforfatterne reagerer også kraftig på at guvernørene i Oklahoma og Texas nylig stilte spørsmål ved presidentens myndighet over nasjonalgarden.  – Det er en direkte utfordring av om presidenten, altså Joe Biden, er øverstkommanderende for de militære styrkene i landet

Frykter amerikansk borgerkrig:  - Vettskremte


Store mengder død fisk flyter rundt ved kysten av Frankrike etter at trålen på en av verdens største fisketrålere skal ha blitt ødelagt. Den franske ministeren for marine saker,  Annick Girardin, kaller fangst-lekkasjen fra den nederlandske gigant-tråleren «Margiris» sjokkerende, i følge avisen The Guardian. Det var sist torsdag at det enorme teppet med død fisk ble oppdaget. Det antas at rundt 100.000 døde fisk, trolig av arten kolmule ble funnet flytende i Biscayabukten utenfor kysten av Frankrike. Bilder tatt av den kjente miljøorganisasjonen Sea Shepherd, viser enorme mengder død fisk i et sammenhengende område på rundt 3000 kvadratmeter, ifølge miljøforkjemperne. Enormt fiskefartøy Den hollandske tråleren Margiris skal er blant verdens aller største fiskefartøy. Den bruker enorme trålredskaper som drar opp tonnevis med fisk på sine tokt blant annet i Atlanterhavet. Den nederlandske fiskeindustriens interesseorganisasjon PFA (Pelagic Freezer-Trawler Association), som representerer trålerens eierselskap, oppgir at fangst-lekkasjen skyldes ødelagt trål-redskap. – PFA forstår fullt ut de følelser som disse bildene skaper, skriver PFA i en pressemelding, der det også fremgår at denne typen uhell skjer svært sjelden. Organisasjonen understreker også at det ikke er i medlemmenes interesse med tapt fisk. De beklager at fisken ikke vil bli brukt til menneskeføde. Undersøkes - anklages for dumping Den franske havministeren Annick Girardin har beordret at hendelsen skal undersøkes av franske styresmakter.  EU-kommisjonæren for miljø-, hav og fiskeri,  Virginijus Sinkevicius har også sagt at EU kommer til å undersøke den spesielle hendelsen, søke informasjon og bevis om hva som har inntruffet. Miljøorganisasjonen Sea Shepherd, anklager fiskefartøyet å ha dumpet fangsten med viten og vilje - fordi det er kostbart å dra i havn og losse såkalt bifangst, sier Lamya Essemlali, som leder Sea Shepard i Frankrike, til den kanadiske kanalen CBC.

Frankrikes kyst:  Enorme mengder død fisk


ZHANGJIAKOU (VG) International Testing Agency (ITA) bekrefter nå at det er den 15 år gamle kunstløpstjernen Kamila Valijeva som testet positivt på et forbudt stoff før OL. Likevel vant hun OL-gull denne uken. Det kunne skje fordi Det russiske antidopingbyrået (RUSADA) nylig opphevet utestengelsen av 15-åringen etter en høring i Moskva. På den måten fikk hun delta i OL selv om hun testet positivt på trimetazidine 25. desember i fjor. Det vekker oppsikt i Beijing.  IOC er uenig i avgjørelsen, og har nå anket den inn til Idrettens voldgiftsrett (CAS) i Sveits. Kamila Valijeva skal etter planen ut i sin neste konkurranse tirsdag 15. februar. Dermed har CAS kort tid på seg til å fatte en avgjørelse. 15-åringen var den store stjernen og imponerte voldsomt da Russland tok gull i lagkonkurransen i kunstløp mandag denne uken. Deretter begynte ryktene i Beijing å gå idet medaljeseremonien aldri ble gjennomført. Siden har IOC vært svært ordknappe, men bekreftet at de har å gjøre med en «pågående juridisk sak». Heller ikke på nattens pressekonferanse her i Kina var talsperson Mark Adams veldig snakkesalig. – Dersom Russland beholder gullet, hva sier det til alle utøverne som kjemper hardt uten å jukse over hele verden? undret en journalist. – Dette er en aktiv sak, så jeg kan ikke kommentere stort akkurat nå. Det har nettopp skjedd og ITA har lagt ut en redegjørelse, svarte IOC-toppen. – Er dere i IOC faktisk for eller mot doping? – Jeg finner det sjelden nødvendig å si det, men vi er 100 prosent mot doping og kjemper disse sakene til siste slutt. Men dette er en aktiv sak, og da er det feil å kommentere den. Spesielt siden det er snakk om en mindreårig, sier Adams. Et av kunstløphistoriens største navn, Katarina Witt (56), tar nå Valijeva i forsvar. – Utøvere følger gjerne rådene til dem rundt seg. I dette tilfelle så har hun trolig bare gjort som trenerne og legene har sagt, sier Witt. Hun vant OL-gull for Øst-Tyskland i 1984 og 1988. – Det er trist, og de voksne som er ansvarlige bør utestenges fra idretten for alltid. Utøverhjertet mitt blør, sier Witt. Trimetazidine er et stoff som benyttes som hjertemedisin i deler av verden. Det kan blant annet sørge for at blodet flyter lettere i kroppen, og regnes som prestasjonsfremmende. Stoffet har vært forbudt og stått på WADAs forbudsliste i flere år. Den russiske olympiske komité skriver i en uttalelse at de vil «sette i verk omfattende tiltak for å beholde det ærlig gullet». De har satt «kvalifiserte advokater» på jobben med å forsvare Valijeva, og ifølge den russiske OL-komiteen har hun anledning til å trene og konkurrere for fullt inntil en eventuell avgjørelse i CAS. I en uttalelse fra det russiske kunstløpsforbundet heter det at «vi tviler ikke på ærligheten eller renheten til vår utøver». Etter fredagens trening spurte en journalist fra britiske Daily Mail Vailjeva om hun hadde brukt doping - men 15-åringen svarte ikke, skriver russiske medier. Valijevas trener, Eteri Tutberidze, nektet å kommentere Valijeva-saken til russiske medier etter fredagens trening. Ifølge pressemeldingen fra ITA testet Valijeva positivt 25. desember. Testen hennes ble deretter analysert på et laboratorium i Stockholm. RUSADA ga henne en midlertidig utestengelse etter at resultatet var klart. Deretter ble det gjennomført en høring 9. Februar – midt under OL. Samme kveld bestemte RUSADA seg for å oppheve utestengelsen av Valijeva. Det er ventet at den skriftlige redegjørelsen for RUSADAs avgjørelse vil bli offentliggjort i løpet av kort tid. ITA kommer til å føre saken på vegne av IOC i CAS i løpet av de nærmeste dagene. Mark Adams understreker på generelt grunnlag at man ikke bare ser på utøvere i saker som involverer mindreårige, men at også leger og andre som står nær utøverne vil måtte regne med å bli etterforsket.


Oscar-slaget som sjokkerte verden forrige helg kan få store konsekvenser for Will Smith. Netflix skal allerede være i ferd med å trekke seg fra samarbeidet om filmen «Fast and Loose». Det skriver bransjenettstedet The Hollywood Reporter lørdag. Netflix er ikke de eneste som kan få kalde føtter når det gjelder Will Smith. Spekulasjonene går høyt i filmbransjen om i hvilken grad Will Smith har skadet seg selv og sine fremtidige karriere-muligheter etter at han klappet til Oscar-verten for åpen scenen foran millioner av TV-seere natt til mandag. – Produksjonen av «Fast and Loose» er i stillhet lagt på is, skriver The Hollywood Reporter. Meldingene er ikke bekreftet.  I en større artikkel som BBC publiserte lørdag, stilles det spørsmål ved om Will Smiths karriere kan overleve det famøse slaget. – Det er veldig spesielt å tenke seg at en hendelse som dette virkelig kan viske ut så mange år med goodwill.  Det sier sjefredaktøren i The Wrap Sharon Waxman til BBC og fortsetter: – Men det var så offentlig, det var så utenfor boksen. En av våre kilder omtaler det som e sjokkerende narsissistisk handling. Film-varemerket Will Smith er sterkt skadet, slår Waxman fast, og viser til en artikkel hennes magasin nylig har publisert etter samtaler med det hun betegner som «innsidere i filmindustrien». – Konklusjonen fra de vi har snakket med er klar. Smiths karriere er kritisk skadet etter det som skjedde. En av de vi snakket med mener til og med at Will Smith er ferdig som A-skuespiller, sier Sharon Waxman. Kim Masters, sjefredaktør for The Hollywood Reporter, mener at mannen som er kjent fra filmer som «Men In Black», «Independence Day» og «Bad Boys», har gjort nærmest ubotelig skade på sine videre karriere-muligheter. – Han har bygget opp en personlighet over mange år. Dette er et fullstendig brudd med alt han er kjent for, sier Kim Masters i et intervju med BBC Radio 4's Today program. Hun forteller at folk er helt i sjokk over det Will Smith gjorde da han slo til  Chris Rock for åpen scenen foran et lamslått publikum og millioner av TV-seere. – Det ble ikke noe bedre av hans svært spesielle takketale og at han etterpå danset og moret seg som ikke noe var skjedd. Dette er slett ikke slik man er vant til fra Will Smith. Så langt derifra, sier Kim Masters. Hun understreker at Will Smith overhodet ikke fra før har noe rykte på seg for å være en bråkmaker. – Men ikke desto mindre, svært mange mennesker sier nå at de ikke klarer å tenke på Will Smith som den samme personen lenger. Ifølge BBC vil vi relativt raskt få svar på hvor hard skadet Will Smith er av det som skjedde natt til mandag. Han har flere filmprosjekter som «Bad Boys 4», «Bright 2» og Apples «Emancipation» hvor Smith spiller en slave som har rømt fra sin slaveeier. – Hva Apple bestemmer seg for vil sannsynligvis være et godt signal på hvor skadet karrieren til Will Smith er. Alle har trodd at den filmen vil komme ut i annen halvdel av 2022 – og dermed være med i konkurransen om en Oscar neste år, sier Sharon Waxman og fortsetter: – Utsetter de filmen, er det et sterkt signal om at de ikke ønsker å være i markedet med Will Smith i år Oscar-akademiet har lovet at slaget kommer til å få konsekvenser. Reaksjonene har vært blandede. Mange har gått hardt ut mot måten Smith reagerte på, mens blant andre Tiffany Haddish har forsvart Smith for å stått opp for sin kone. Rundt et døgn etter hendelsen gikk Smith ut og beklaget overfor Rock. I et intervju med «Good Morning America» som er omtalt i People fredag, forteller produsenten av TV-sendingen fra Oscar-sendingen Will Packer at både han og Chris Rock snakket med politibetjenter som forklarte at de kunne arrestere Will Smith dersom komikeren ville gå videre med saken. – «Dette er mishandling», det var ordene de brukte. «Vi er forberedt på å arrestere ham nå hvis du vil anmelde ham». «Vi kan arrestere ham» gjentok politifolkene, sier Packer videre. Men ifølge produsenten avviste Chris Rock innspillet fra politifolkene. I TV-showet forteller Packer også at Rock argumenterte og fikk gjennomslag for at Will Smith ikke skulle bli bortvist fra salen før utdelingen av prisen for beste mannlige skuespiller

Oscar-sjokket kan få dramatiske konsekvenser


Russiske myndigheter avviser kategorisk at de dreper sivile. Nye lydopptak forteller det stikk motsatte. Ukrainske myndigheter og organisasjoner samler sammen bevis for krigsforbrytelser begått av russerne under krigen i Ukraina, etter forferdelige rapporter fra blant annet Butsja den siste uken. Mange hundre sivile er funnet drept i Butsja, og tidligere fredag mistet flere titalls mennesker livet under et rakettangrep mot en jernbanestasjon i Kramatorsk.  Samtidig kommer meldinger om at russiske soldater begår seksuelle overgrep. Ukrainas ombudsperson Ljudmyla Denisova skriver om tre konkrete eksempler gjengitt av utenriksminister Dmytro Kuleba på Twitter: Fanger opp kommunikasjon Historiene er mange, og svarene på anklager om krigsforbrytelser er de samme fra Russland: De angriper ikke sivile, og de begår ikke krigsforbrytelser.  CNN har nå fått tak i det som skal være kommunikasjon mellom russiske soldater som forteller en annen historie. Opptakene er fanget opp av ukrainske sikkerhetsstyrker. I programmet «The Lead» med Jake Tapper blir de avspilt med oversettelse.  – Det kom en bil forbi, men jeg er ikke sikker på om det er en bil eller et militærkjøretøy. Men det kom to personer ut fra skogholtet utkledd som sivile, sier én, og får kontant svar fra en som later til å være en kommandør.  – Drep dem alle, for faen! – Greit, men hele landsbyen her er sivil. – Hva feiler det deg? Hvis det er sivile, slakt dem alle sammen! I et annet opptak blir en ordre gitt, absolutt ikke til å misforstå: – Bombe overalt! Bombe bebyggelsen direkte, ok? – Mottatt, det er det jeg gjør.  Voldtekt En soldat i en stridsvogn-enhet forteller om voldtekt til en kvinne i den andre enden av røret.  – Altså, tre av våre voldtok en jente. – Hvem? Våre soldater? svarer kvinnen.  – Ja, hun var 16 år. – Faen, svarer kvinnen. Ukrainske sikkerhetsstyrker har fanget opp mange timer med ukrypterte samtaler mellom de russiske soldatene. De forteller også om dårlige forhold. En får spørsmål om de spiser godt. – Det går greit. Vi slaktet en hund og spiste den. Det var ok.  Historiene opptakene forteller vitner også om mange soldater helt ned i 18-års alderen, som bare har ett ønske: Å komme seg hjem. – Vi er så lei av å være her. Jeg håper bare vi ikke blir truffet, beklager en seg, og får svar fra en kvinne som har den russiske propaganda-sjargongen innarbeidet. – Men du kommer til å bli en veteran etter denne spesialoperasjonen i Ukraina. Putin har signert et dekret. – Veteran, hva da? De lovet oss medaljer og penger. Men jeg vil ikke ha noen medalje, jeg vil hjem.


Budskapet til Lise Klaveness er akkurat det som trengs for å kurere internasjonal fotball. Selv om effekten nok er begrenset, står det virkelig respekt av presidentens modige ord. Det er fryktelig lang vei fra Trane sportsklubb til FIFA-kongressen i Doha. Men på den siste dagen i mars så vi et håndfast resultat av grasrotopprøret i norsk fotball. Den nyvalgte fotballpresidenten har akkurat oppfylt vedtaket fra det ekstraordinære fotballtinget sist sommer. Hun har talt FIFA-toppene midt imot for åpent kamera. Og det har Lise Klaveness gjort på en måte det er til å få gåsehud av.  Både innhold og fremførelse var definisjonen av en innertier. Klaveness våget å adressere de viktige temaene på de få minuttene hun fikk på talerstolen. Det er ingen enkel oppgave å kombinere behovet for tydelighet med den tilstrekkelige form og høflighet som kreves i et slikt forum. Men den norske presidenten løste oppgaven forbilledlig, på en måte som gir viktige temaer internasjonal oppmerksomhet. Her ble de uakseptable tildelingene av verdensmesterskap adressert. Her stod menneskerettigheter på agendaen.  Her ble sendrektigheten etter Russlands invasjon av Ukraina tydelig påpekt. Hele veien på en velformuert, uredd og imponerende måte. Klaveness har lenge før hun ble fotballpresident vært usedvanlig kritisk til Qatar-VM. I i tillegg til utfordringen på et profesjonelt plan, må dette være personlig krevende for Klaveness.  For en som er så opptatt av inkludering og likeverd, og som selv lever i et homofilt ekteskap, må det være ekstremt provoserende hvilke holdninger som råder der mesterskapet skal finne sted. Det sier jo litt at hun måtte sjekke egen sikkerhet før hun sa ja til å reise. Uansett hva som eventuelt foregikk på innsiden, klarte Klaveness å fremføre budskapet sitt med en eksemplarisk ro og en klok tone. Vi får aldri vite hvordan effekten av en eventuell norsk boikott av VM i Qatar hadde blitt, og det kommer for alltid til å være forhold rundt fjorårets debatt som slett ikke var greie. Dessuten vil det forbli irriterende at forbundets ledelse opptrådte feigt i så mange år, før øyeåpningen ble tvunget frem. Men det får vi gjort lite med nå. Uavhengig av ordene som falt i fjor og årene før der, skal både den nye presidenten og forbundets nåværende ledelse ellers ha bøttevis med ros for hvordan en kommunikativt krevende oppgave ble løst i Doha. Midt i den fortjente hyllesten, er det dessverre også grunn til å helle litt kaldt vann i årene på dem som eventuelt tror at et slikt øyeblikk på talerstolen vil ha umiddelbar effekt. Når man hører FIFA-president Gianni Infantino lovprise og glatte over et arrangement med så mange åpenbare problemer, er det lite som tyder på en omfattende endringsvilje.  Det var også deprimerende å enkelte av reaksjonene på Klaveness’ budskap. For eksempel uttrykte generalsekretæren i Honduras’ forbund at dette ikke var rett forum for å ta opp slikt. Dette er jo en fotballfamilie, må vite.  Hallo? Den holdningen sier vel alt om et inngrodd verdensbilde som råder for mange steder i internasjonal fotball-ledelse. Det som også er trist å tenke på, er hvordan de kritiske stemmene nå trolig blir færre og færre, parallelt med at PR-maskineriet rundt VM virkelig drar seg i gang for fullt. Det er ikke lenge siden vi så Kina langt på vei lykkes med å styre fortellingen om sportsvaskingsprosjektet i Beijing. Mye tyder på at kreftene som vil polere er så sterke rundt et verdensmesterskap i fotball at mye av det samme vil skje hva gjelder Qatar. Men det er i det minste lov å håpe at de gode kreftene gjør det de kan for å stå opp for at vi trenger en sunnere fotball, der åpenhet og likeverd ikke bare er tomme fraser. Veien er lang dit, og det er ingen grunn til å være blåøyd eller naiv. En kynisk business kommer ikke til å endre karakter med det første