I Spanias mange gater jaktes det etter skygge og fontener. Søndag viste gradestokken hele 43 celsius.  Den høyeste registrerte temperaturen på søndag var 43 grader som ble målt ved Guadalquivir-elven nær Sevilla i Sør-Spania og i Badajoz, vest i landet, sier Spanias meteorologiske institutt AEMET.  Og tallet vil trolig stige.  Det meteorologiske instituttet sendte derfor ut et farevarsel søndag. Hele åtte regioner har høyeste farevarsel, de ligger vest og sør i landet.  Der kan temperaturene bli opp mot 44 grader.  Varmetoppen er først varslet å komme mellom 12. og 14 juli.  Helt ekstremt Strålende solskinn kombinert med en varm luftfront som kommer inn fra Nord-Afrika har skylden for hetebølgen, sier Spanias meteorologiske institutt AEMET.  Men ikke alle nyter det som er Spanias andre hetebølge på under to måneder.  – Det var helt ekstremt varmt i dag, sier Lisa Cordwell.  Cordwell er opprinnelig fra Hønefoss men flyttet nylig til kystbyen Fuengirola helt sør i Spania. Den nye hjembyen ligger bare noen timer fra området der det ble målt 43 grader søndag.  Varmen merkes på kroppen. Cordwell har sett håndvifter overalt i byen og de fleste går ikke ut og spiser før sent på kvelden.  – Alle tar det rolig. Vi orker ikke å gå og shoppe akkurat så det blir mest bading. Cordwell tar det likevel ikke rolig på morgenen.  – Trening og tur med hunden min Molly må jeg gjøre før klokken er ti, ellers er det for varmt, sier hun.  Om temperaturene blir høyere i dagene fremover, kan det bli mye innetid. – Da orker man ikke å gå ut av huset så ofte, aircondition er alfa omega alt nå, sier hun.  – Det beste nå er en kald dusj, legger hun til.  Varmebølgen kan vare frem til 14. juli, ifølge Spanias meteorologiske institutt.  Hvordan holde ut En byggmester fra Guatemala oppholdt seg i skyggen i Madrids Casa de Campo Park for å unnslippe varmen på søndag. – Det er varmt, men i det minste med en bris føler du deg bedre, sa Lazaro Cun (37) til Reuters. AEMET-talsmann Ruben del Campo sa til Reuters at temperaturen kan komme opp i 44 grader i Corboda og Extremadura i Sør-Spania.  – Det kan også bli temperaturer på 42 grader i deler av landet, deriblant Castille, Leon og Galicia på tirsdag og onsdag, sier han til Reuters.  Del Campo råder folk til å unngå overdreven fysisk aktivitet, å ta vare på eldre mennesker med tilstander som gjør at de er følsomme for høye temperaturer, og å drikke mye vann. Brannfare De høye temperaturene øker også risikoen for skogbranner, påpeker Del Campo.  Allerede har områder fått merke på naturkreftene.  I La Rioja i Nord-Spania, kjempet 90 brannmenn for å få kontroll over en brann som startet lørdag kveld, sa regionale myndigheter søndag. Under forrige varmebølge i juni brøt det også ut en rekke skogbranner i landet.  Denne varmebølgen kom tidligere enn normalt og nådde temperaturer på 40 grader.


Strømleverandøren endret Ole Bækkens (67) strømavtale og forhåndsfakturerte det dobbelte av en vanlig strømregning. Nå advarer Forbrukerrådet. 67-åringen reagerte veldig da strømregningen for juni kom. Strømleverandøren hans, Agva Kraft, hadde nemlig endret strømavtale hans fra etterskuddsbetaling til forskuddsbetaling.  Bækken hadde ikke fått med seg at leverandøren hadde sendt et varsel om endringen i et nyhetsbrev. Dermed fikk han seg et kraftig sjokk, da fakturaen viste det dobbelte av det den ellers gjør.  Vanligvis pleier strømregningen hans å komme på rundt 4000 kroner. Nå fikk han en regning på over 8000 kroner. – Vi godtok ingen endring i vår avtale, plutselig var vi blitt fakturert for et mye høyere forbruk. Jeg er rett og slett forbannet, sier Bækken. Bækken reagerer sterkt på at det samme skjedde med hans 95 år gamle far, som også får strøm fra Agva Kraft.  – Han ble plutselig fakturert over 13.000 kroner. VG har sett de aktuelle regningene for Bækken og hans 95-år gamle far. Forhåndsfakturering dekker det forventede forbruket for en periode. Når perioden er over, vil kunden få igjen penger hvis forbruket er lavere enn forhåndsfaktureringen. For Bækken ble resultatet en fakturering for nesten dobbelt så mye strøm som han endte opp med å bruke. – Uetisk – Folk vet at det er høye strømpriser nå, så kjører strømleverandøren på med dette. Det er uetisk og langt over grensen.  – Du får jo tilbake pengene måneden etter, hvorfor reagerer du så sterkt da? – Problemet er jo at vi legger ut for noe vi ikke bruker. Det blir mye å legge ut for et forhøyet forbruk mange måneder på rad. Jurist Thomas Iversen i Forbrukerrådet sier endring i avtale fra etterskuddsbetaling til forskuddsbetaling krever samtykke fra brukeren. – Vi fraråder alle å betale for strøm på forskudd. Dette gjør det lett å miste oversikten samtidig som du risikerer å tape pengene hvis selskapet går konkurs, sier Iversen. – Hvilken oppfordring har du til kunder som plutselig opplever denne endringen? – Kunder som opplever at avtalen går fra etterskudd- til forskuddsbetaling bør bruke forbrukermakten sin, og bytte avtale og selskap. Billige og varige avtaler finner du på strømpris.no, sier han. Anbefaler bytte Iversen sier ved en forskuddsbetaling vil selskapet ofte ikke gjøre en god jobb med å anslå riktig forbruk og det fremstår som at selskapet er opptatt av å sikre seg selv økonomisk med det som i realiteten er et usikret lån fra kunden. – Avtalen vi inngikk var etterskuddsbetaling. De kan ikke bare endre bare fordi det passer dem. Vi er ingen bank for selskapet, sier Bækken. Etter å ha ringt Agva Kraft fikk Bækken endret avtalen tilbake. Nå vurderer han også å følge rådet til forbrukerjurist Iversen: – Jeg tror nok at vi bytter forretning etter dette, sier Bækken. Til VG sier daglig leder i Agva Kraft Finn Erik Arctander at kunder fritt kan velge produkt og betalingsbetingelser. – Hvorfor har dere helt ut av det blå endret kunder sin strømavtale? – Det hender at strømavtaler må endres, dette er ikke helt uvanlig. I mai måned ble det gjort endringer i enkelte tariffer hos Agva, og for de fleste kunder har det blitt både enklere og bedre etter endringene. Agva har forholdt seg korrekt til de regler som gjelder ved endring i avtalevilkår. Kunden har fått skriftlig varsel sendt pr epost 14 dager før endringene inntraff. Eposten er tydelig merket som «prisvarsel» i emnefeltet, skriver Arctander i en e-post sendt til VG. Når det gjelder strømfakturering på forskudd, sier Arctander at Agva Kraft forsøker å beregne et korrekt beløp for kommende periode, men at de aldri vil treffe helt presist.

Raser mot endret strømavtale:  - Rett og slett forbannet


Svenske Bonnier Books kjøper ut gründerne Jonas Forsang (41) og Magnus Rønningen (42) - og eier nå 95 prosent av det norske forlaget de to startet sammen med Petter Stordalen.  Tirsdag morgen ble de ansatte i Bonnier informert om at forleggerne Jonas Forsang og Magnus Rønningen kjøpes ut av forlaget.  «Bonnier kjøper resten av aksjene i Bonnier Norsk Forlag fra gründerne Jonas Forsang og Magnus Rønningen. Samtidig øker medgründer Jørn Lier Horst sitt eierskap og engasjement», skriver Bonnier i en pressemelding.  Dette kommer etter at svenske Bonnier Books kjøpte 70 prosent av forlaget i fjor vår - og at Petter Stordalen i november solgte seg helt ut.  Nå er det kun Jørn Lier Horst som er igjen av de fire gründerne som startet det som ble Strawberry Publishing - og som nå er blitt Bonnier norsk forlag. Han øker sitt eierskap til 5 prosent og går inn i styret. Bonnier Books eier resten på 95 prosent.  Hverken Bonnier eller de to gründerne ønsker å kommentere kjøpesummen, men etter det VG erfarer skal Magnus Rønningen og Jonas Forsang nå ha tjent nærmere 100 millioner kroner hver på salget totalt – om man også regner med salget av den svenske og danske delen av Strawberry Publishing. – Jeg vil ikke kommentere summer, men at vi har tjent penger på dette, viser jo bare at det går an! Alle sa det var umulig å tjene penger i bokbransjen, så dette kan forhåpentligvis være til inspirasjon for andre som vurderer å starte noe lignende, sier Jonas Forsang til VG. Han understreker at pengegevinsten kom uventet.  – Pengene var aldri en motivasjon. Vi startet dette fordi vi syntes det var gøy. Jeg skrev, Magnus drev med PR – og så tenkte vi kanskje bokbransjen var noe som passet ferdighetene våre. Men så ble alt annerledes enn vi hadde sett for oss. – Planen vår var jo egentlig å ri denne hesten inn i solnedgangen en eller annen gang godt etter pensjonsalder. Men da det først ble som det ble, er vi veldig glade for at det er Bonnier som tar stafettpinnen videre, forteller Forsang.  Det hele startet med Pilar - et lite forlag Forsang og Rønningen startet sammen for blant annet å gi ut Synnøve Skarbøs ryddebøker. I 2017 skulle de gi ut Gunhild Stordalens biografi, men da den ble utsatt, satt forlaget med fire ansatte uten særlig inntekter og måtte på pengejakt.  Det hører med til historien at før Petter Stordalen signerte en avtale med de to på en serviett under en bedre middag på Fyr Bistronomi, hadde Jonas og Magnus fått nei fra både Aschehoug, Gyldendal, Kagge og Cappelen Damm. Noen måneder senere, i februar 2018, var det nye forlaget en realitet - og med seg hadde de ikke bare Petter Stordalen, men også  bestselgerforfatter Jørn Lier Horst.  Bakgrunn: Husker starten på bokkuppet? Nå fire år senere skal gründerne - inkludert Petter Stordalen - etter det VG erfarer totalt ha tjent rundt 420 millioner kroner på forlagseventyret.  Våren 2020 solgte Strawberry Publishing den danske og svenske delen av forlagsgruppen til Bonnier. Deretter kjøpte Bonnier seg inn i Strawberry på tampen av 2020 – og etter litt mikkmakk med konkurransetilsynet, samt at Bonnier etter hvert solgte seg ut av Cappelen Damm – ble de hovedeier med 70 prosent av aksjene. I november 2021 kjøpte de helt ut Petter Stordalen og gikk opp til 83 prosent. Ifølge Forsang var det aldri planen å selge seg ut. Men i 2020 endret pandemien alt.  – Hadde det ikke vært for coronapandemien, så hadde vi ikke solgt. Det var den som gjorde at vi trengte kapital og som førte til at Petter Stordalen havnet i den situasjonen han gjorde våren 2020 etter den første lockdownen, forteller Jonas. Mens Stordalen kommenterer følgende på mail:  – Vi gjorde aldri dette for penga, da hadde vi gått inn i andre bransjer. Samtidig er det sunt for innovasjonen og konkurransegrunnlaget i bokbransjen at det beviselig er mulig å tjene penger også på litteratur, sier Petter Stordalen


RUSNÈ (VG) Kaliningrads beliggenhet gjør at Russland kan blokkere sjøveien inn til Nato-landene i Baltikum, om en krig bryter ut i området. I Litauen har lokalbefolkningen brutt bånd med sine russiske naboer. Et mørkt helikopter flyr langs grenseelven i det VG ankommer Rusnè. Elven skiller grensebyen i Litauen fra den russiske eksklaven Kaliningrad. På russisk side ligger en av president Vladimir Putins militærbaser, midt i Europa. De siste årene har stemningen mellom innbyggerne i grenseområdet blitt mer spent. Nå har politikere på litauisk side brutt all kontakt med sine kolleger på den russiske siden – for å vise støtte til Ukraina i krigen.  – Det er et vanskelig forhold. Det er ikke hyggelig, sier Rimantas til VG. På russisk side står et vakttårn med utsikt over plassen hvor VG møter han. Rimantas, som kun ønsker å bli omtalt ved fornavn, har tatt med hunden sin på luftetur. En sort båt med en svartkledd person kjører langs elven. 77-åringen er vant til å være nabo med Russland. Han flyttet hit etter krigen. Flere i familien hans ble drept. Han husker tiden da det var lettere å ta seg en øl inne i byen på russisk side. Nå er situasjonene en annen. Tilgang til Østersjøen Kaliningrad er Russlands eksklave lengst vest i Europa. Området grenser ikke til resten av Russland, men til Nato-landene Litauen og Polen. Grensestolper markerer tydelig hvor grensen til Nato går. Beliggenheten til Kaliningrad gir Russland tilgang til Østersjøen. Området var en av de mest militariserte regionene da det tilhørte Sovjetunionen.  Nå gir Kaliningrad Russlands president Vladimir Putin muligheten til å plassere militært utstyr nært europeiske land. – Russlands militære tilstedeværelse i Kaliningrad gjør det vanskelig for USA å opprettholde seg som en sikkerhetsgarantist for Baltikum og en viss grad også for Polen, sier Tormod Heier. Han er oberstløytnant og forskningsleder ved Forsvarets høgskole. Russlands militærflåte i Østersjøen kan blokkere USAs og NATOs tilgang til de baltiske landene, og deler av Polen i en krigssituasjon. – Den russiske Østersjøflåten har tidligere ikke vært veldig strategisk viktig for Russland, men det endret seg etter 2004 da landene rundt ble Nato-medlemmer. Nato er avhengig av en plan for å nå de inneklemte medlemslandene som ligger opp mot St. Petersburg og den russiske grensen, sier Heier. Området blir beskrevet som det svakeste leddet i Nato, i tidsskriftet Foreign Policy. Den amerikansk professoren John R. Deni mener forsvarsalliansen må forberede seg på å forsvare området.  Russiske missiler kan skape problemer – Sikkerhetssituasjonen har endret seg de siste årene ved at Russland har fått inn nye våpensystemer til Kaliningrad, sier Karsten Friis til VG. Han er seniorforsker på Norsk Utenrikspolitisk Institutt (NUPI), og leder forskningsgruppen for sikkerhet og forsvar. Friis forteller at det russisk militæret har plassert Iskander-missiler i området. – De har lang rekkevidde, rundt 400–500 kilometer, og har dukket opp de siste fire–fem årene.  Iskander-missiler kan også frakte kjernefysiske våpen.  – De russiske luftvernmissilene kan gjøre det vanskelig for allierte å operere i Østersjøen og nord i Øst-Europa i en krigssituasjon. Om Russland har våpensystemer i Kaliningrad i en krigssituasjon er det krevende for Nato å sende forsterkninger til landene rundt.  Frykter ny sovjetunion  Sonata Vezbućianski får inn både russiske og litauiske TV-kanaler i huset sitt. Hun flyttet til Rusnè, som er ektemannens hjemby, for 13 år siden. Hun ser en stor forskjell på nyhetsdekningen i de to landene.  – Det er tydelig at det er russisk propaganda som vises på kanalene de har på den andre siden, sier hun til VG. På mobilen følger hun flere nyhetsgrupper i Telegram-appen. Hun vil holde seg oppdatert på det Russland gjør i Ukraina.  – Mitt hjerte er knust over det som skjer i Ukraina. Vi vil vise støtte til Ukraina og deres kamp for å være frie, sier Vezbućianski


Den russiske sjakkspilleren og stormesteren Evgeny Romanov (33) blir «norsk» for å slippe sanksjoner. Han ønsker ikke å uttale seg om invasjonen av Ukraina.  Etter den russiske invasjonen av Ukraina startet har russere over hele verden fått smake på sanksjonene som har blitt satt fra andre land. Fryste bankkontoer og utestengelse fra turneringer er noen av dem.  – Denne overgangen har holdt på en stund. Selv om jeg representerte Russland, har jeg ikke hatt noe særlig forhold til russisk sjakk. Så nå som det er så mange problemer for oss som representerer Russland med å få spille turneringer og være trenere, er dette et steg for å fortsette karrieren min, sier Romanov til VG.  – Dette påvirker mange idrettsutøvere, som bare vil fortsette med karrieren, legger han til.  – Bytter du nasjon for å ta avstand til invasjonen av Ukraina? – Vi ble enige før intervjuet at vi ikke skal ha noen referanser til situasjonen i Ukraina. Jeg holder en veldig lav profil om den militære konflikten som pågår, svarer Romanov. VG hadde ikke inngått en slik avtale på forhånd, og Romanov ytret heller ikke noe ønske om at Ukraina ikke skulle være tema. – Jeg ønsker å skille overgangen min fra alt som skjer i verden nå, sier Romanov etter litt diskusjon. Selv om stormesteren ikke vil snakke om situasjonen i Ukraina, snakker han velvillig om norsk sjakk og sanksjonene som har blitt pålagt han.  – Jeg har hatt et veldig sterkt bånd til norsk sjakk siden 2013. Jeg flyttet til landet og bodde der i noen år. Jeg har mange venner og studenter i Norge og det er en ære å kunne få representere landet, sier Romanov.  Russeren beskriver sanksjonene som har rammet ham siden invasjonen som «vanskelige, men akseptable».  – Alle de russiske sjakkspillerne nektes å spille under det russiske flagget, og man må ta et valg om man ønsker å søke om å spille under FIDEs (Det Internasjonale Sjakkforbundets) flagg, som da vil vare til mai 2022. Jeg ønsker ikke det, fordi det er som å være mellom himmel og jord, forteller Romanov og fortsetter: – Alle bankkontoene mine i Russland er fryst. De funker ikke lenger. Situasjonen er vanskelig, men akseptabel for meg.  Romanov bekrefter at han ikke skal bytte pass eller bli norsk i den forstand, men at han bare skal representere Norge i turneringer og som sjakktrener.  – Det kan hende at jeg søker om dobbelt statsborgerskap i fremtiden, men nå skal jeg bare representere sjakkforbundet i førsteomgang, forteller han.  President i Norges Sjakkforbund, Simen Agdestein, bekrefter til VG at de har sagt ja til at Romanov skal kunne representere Norge, og at saken har gått videre til FIDE.  Han har forståelse for at russeren ikke ønsker å kommentere situasjonen i Ukraina grunnet «den vanskelige situasjonen», og sier at de tenker på personen Evgeny Romanov i situasjonen.

Blir «norsk»:  - Alle bankkontoene mine i Russland er fryst


Det er ikke Russlands befolkning som har gått til krig. De ansvarlige for det FN-fordømte angrepet på Ukraina er en liten gruppe menn som har forskanset seg i Kreml. Russere i hele verden tar støyten for Vladimir Putins ignorante alenegang. Også her hjemme. De mange rapportene om at russere bosatt i Norge er blitt utsatt for hets og trusler på grunn av Putins handlinger, er rett og slett forstemmende. Særlig ille er det å høre at barn er blitt mobbet og frosset ut bare fordi de er russiske, eller har russisk familie.  Å demonisere mennesker på denne måten er forkastelig.  Russiske barn i Norge, deres foreldre og slektninger, har like lite ansvar for Ukraina-krigen som hvilken som helst norsk statsborger. I Norge bor det om lag 4000 personer som er født her av russiske foreldre. I tillegg har drøyt 18 000 innvandret fra Russland, ifølge Statistisk sentralbyrå. Ingen av disse skal trenge å bli trakassert for det som skjer i Ukraina. Kun én person har ansvaret for beslutningen som har ført til de lidelser og ødeleggelser som den russiske krigsmaskinen nå bringer over ukrainsk territorium: President Putin.  Det var han som ga den forrykte ordren om å angripe nabolandet. Vladimir Putin har få tilhengere i det norsk-russiske miljøet. De fleste putinister på norsk jord er nordmenn med ståsted i forvirrede politiske grupperinger, sekteriske ideologier og faktaresistente miljøer.  Knapt noen russere i Norge svermer for Putin, det er det helt andre som gjør. Derfor er det dobbelt urimelig å angripe russiske mennesker her hjemme for det en avstumpet elite i Moskva står bak. Vi har alle et ansvar for at uskyldige barn ikke lider overlast som følge av det voksne sier og gjør. Fordomsfulle kommentarer mellom voksne, om enn aldri så «humoristisk» ment, eller generaliseringer av russere på bakgrunn av Putins aggresjonskrig, kan overhøres av små ører og bli gjentatt i skolegården – utenfor kontekst.  Å gjøre barn til medskyldige for en konflikt iverksatt av et autoritært regime, er ikke bare grovt urimelig. Det grenser til psykisk vold. Redd Barna, Amnesty Norge, Barneombudet og NRK har mottatt og formidlet beretninger om barn og unge med russisk bakgrunn som mottar hatmeldinger. Ikke bare på sosiale medier, men også ansikt til ansikt.  Hva barn sier, er nå en ting. De må veiledes og forklares hvordan dette henger sammen. Da må de voksne være voksne. Noe annet er hva større ungdommer sier til hverandre, og enda verre: Hva voksne får seg til å si – til barn, eller med barn til stede. Den må bruke vettet, den som har det, er det noe som heter. Krigens første offer er sannheten, hevdet den amerikanske senatoren Hiram Johnson, da han i 1917 argumenterte for at USA burde holde seg utenfor verdenskrigen som raste i Europa.  Det lykkes han dårlig med. Derimot maktet han å skape en stående devise om at krig ikke bare er en kamp om å kontrollere landområder, men også virkelighetsoppfatningen. Det gjelder i høyeste grad vår evne til ikke å rette baker for smed.

Tar støyten for Putins ignorante tankegang


Russiske styrker fortsetter å nærme seg Ukrainas hovedstad, med en millitærkolonne lengre enn først antatt. Nå sier borgermesteren i Kyiv at han ikke vet hvor lenge byen vil stå. Først ble det meldt om en 27 kilometer lang kolonne, men nyere bilder fra det private amerikanske satellittselskapet Maxar viser at den er mer enn det dobbelte, 64 kilometer, skriver Reuters natt til tirsdag.  Den russiske kolonnen skal inneholde hundrevis av panserkjøretøy, tanks, artilleri og støttekjøretøy – og den er observert ikke langt unna hovedstaden, ifølge selskapet.  Kolonnen skal ifølge Maxar strekke seg helt ned til flyplassen Hostomel, som kun ligger rundt 25 kilometer fra Kyiv sentrum. Det har vært harde kamper over kontrollen over flyplassen, og et historisk Antonov-fly ble søndag erklært tapt som følge av brann i en hangar. Den ukrainske generalstaben skriver natt til tirsdag at situasjonen i byen er spent, og at «fienden fortsetter sine forsøk på å gjenoppta offensiven mot hovedstaden». I et intervju med CNN sier Kyivs borgermester Vitali Klitschko at han akkurat nå ikke kan si noe om hvor lenge Kyiv kan holde ut mot den russiske invasjonen, men la til at det kunne være «lenge». – Vi er klare til å kjempe og klare til å dø for vårt hjemland, for våre familier, fordi dette er hjemmet vårt, sier han.  Borgermesteren sier han er stolt av de ukrainske heltene som kjemper imot, etter det han kaller et evigvarende angrep på hovedstaden fra russiske tropper.  – Vi har hørt eksplosjoner hver time de siste fire dagene og nettene. Folk er veldig nervøse og tilbringer mye tid i bunkersene, sier han.  Satellittbilder av de russiske kolonnene  har tidligere skapt bekymring hos den norske oberstløytnant Palle Ydstebø, som er sjef for seksjon for landmakt ved Krigsskolen.  – De forbereder tydeligvis et større gjennombruddsangrep. Kyiv har pekt seg ut som det viktigste målet på bakken for de russiske operasjonene, sa Ydstebø til VG. Russiske angrep har fortsatt flere steder i Ukraina natt til tirsdag. Blant annet skal russiske styrker ha gått til angrep i byen Kherson, ifølge lokale myndigheter. Det er også meldt om eksplosjoner og angrep i nærheten av Kharkiv, i tillegg til Kyiv. Her ble det mandag meldt om flere eksplosjoner, og det har også vært flere ubekreftede meldinger om skyting.  Få oversikt: Dette har skjedd i natt


Regjeringen har varslet ytterligere gjenåpning snart. Men helsedirektør Espen Rostrup Nakstad vil beholde to tiltak i ukene og månedene fremover.  Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet (FHI) leverer fortløpende faglige råd til regjeringen om hvilke tiltak som kan lettes på.  Begge fagetatene har denne uken uttalt at vi snart kan gå i retning av en normal hverdag.  Men selv med en normal hverdag, er det to tiltak assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad mener vi må beholde i ukene og månedene fremover: Vaksinasjon og å holde seg hjemme ved sykdom. – Det vi har sagt hele pandemien er at det er viktig å vaksinere seg for å beskytte seg mot alvorlig sykdom og det er viktig å være hjemme når man er syk for å begrense smittespredningen.  – Nå med et høyt sykefravær, så er særlig det siste viktig sånn at ikke for mange skal bli samtidig syke. De rådene vil fortsatt være viktige de neste ukene og månedene, sier assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad. Personer som får påvist covid-19 må i dag i lovpålagt isolasjon i fire dager, selv om de ikke har symptomer.  – Er vi der nå at vi kan droppe dette tiltaket?  – Hvis vi går bort fra rådet om å holde seg hjemme når man er syk, vil smitten spre seg mye raskere og flere vil bli eksponert for viruset. Det er i bunn og grunn en risikovurdering, sier Nakstad.  – Så det å fjerne isolasjonsplikten er ikke øverst på lista? – Det å vaksinere seg og være hjemme ved sykdom vil fortsatt være viktig fremover. Men hvordan det skal reguleres er opp til regjeringen, sier han. Ingen spiss smittetopp Smitteverndirektør Geir Bukholm i Fokhelseinstituttet sa torsdag til VG at vi kan ha nådd vendepunktet der smitten går ned selv uten tiltak. – Det er mulig at vi allerede har nådd selve smittetoppen og eventuelt så vidt har bikket over den, sa han. Han får støtte fra Nakstad: – Vi begynner å nærme oss toppen av smittebølgen i Norge. Det ser nok ut som det ikke blir en veldig spiss topp vi går mot, men mer en langvarig platåfase hvor vi kan vente ganske mange smittede hver eneste uke, sier Nakstad.  Han understreker at de foreløpige tallene fra kommunenes rapportering av selvtester og bekreftede PCR-prøver ikke avtar, men heller ikke øker veldig dramatisk. – Det er nok en forskjell på Oslo-regionen og resten av landet. I Oslo-regionen har nok flere vært smittet. Det kan bidra til at det stabiliserer seg på et høyere nivå raskere enn resten av landet, hvor det kanskje fortsatt stiger mer, sier Nakstad.  Han mener det er grunn til å tro at flere hundre tusen mennesker blir smittet i Norge i uken, samtidig som alle nordmenn i prinsippet kan bli smittet med omikron,  – Derfor vil det selv med noen hundre tusen smittede per uke kunne ta noen uker før så mange har fått en fersk immunitet mot omikron at det i seg selv vil trekke smittetallene nedover, sier han. Generaldirektør i Folkehelseinstituttet (FHI), Camilla Stoltenberg, åpner også for å lette på tiltakene. – Vi har vært opptatt av å ha en riktig balanse mellom tempo i smittespredning med tanke på å kunne håndtere dette. Nå ser vi at det går bra, og at det er kapasitet til å håndtere de utfordringer vi står overfor når det gjelder sykefravær, belastning på sykehus og i helsetjenestene i kommunene, sier Stoltenberg til NRK. – Det er svært få som blir syke, og med det som utgangspunkt, er det rom for å gjøre ytterlige lettelser i Norge nå, legger hun til. Hun kan ikke si noe om når nye endringer vil kunngjøres. – Jeg regner med at det blir om veldig kort tid. De har jo vært raske hele veien siden de begynte å gjøre lettelser i midten av januar. Det har vært en serie med lettelser, sier hun.


DUBAI/OSLO (VG) (Jan Nepomnjasjtsjij-Magnus Carlsen 0–1, totalt 3,5–7,5) Jan Nepomnjasjtsjij (31) rystet sjakkverden nok en gang. Magnus Carlsen (31) utnyttet russerens tabbe og er verdensmester i klassisk sjakk – Jeg er veldig fornøyd med å beholde tittelen, selvfølgelig. Det var en veldig god prestasjon totalt sett. Det var lite feil og jeg var konsentrert ved brettet. Jeg gjorde ingen impulsive beslutninger, sier Magnus Carlsen til VG. Han er verdensmester i 2021 etter å ha smadret motstanderen. Hele tre partier før slutt, er VM-kampen over. Nok en gang utnyttet han en gigantisk tabbe fra motstanderen. – Jeg er fornøyd med at spillet holdt høy kvalitet, men de siste partiene blir veldig påvirket av matchsituasjonen. Det ville vanligvis ikke vært slik at seirene bare fløy inn på den måten, mener den ferske verdensmesteren. Han synes det er vanskelig å rangere titlene sine. – Den siste er alltid den deiligste, men jeg er bare fornøyd med å vinne, smiler Carlsen. Dette er hans femte VM-tittel, noe den basketballinteresserte sjakkmesteren markerer med et bilde av den avdøde legenden Kobe Bryant: Nepomnjasjtsjijs 24 trekk ble det avgjørende øyeblikket i det 11. partiet. Russeren tok tårnet til Carlsen, men klarte ikke å se den kommende dronningsjakken fra nordmannen. Etter det hadde han få problemer med å presse motstanderen i stykker. – Det er dette «Nepo» vil bli husket for i denne kampen: Gigantiske tabber, sier VGs sjakkekspert Jon Ludvig Hammer. Med svarte brikker sikret Carlsen sammenlagtseieren. – Jan har kollapset på en måte ingen kunne forutse, sier den amerikanske stormesteren Hans Niemann til VG. – For alle med øyne, er dette en katastrofe, sa verdens syvende beste spiller, Anish Giri, om russerens spill. Dette er det tredje partiet i VM-kampen hvor Nepomnjasjtsjij gjør en utilgivelig feil som Carlsen straffer og sikrer seier i. – Det har vært hårreisende spill av «Nepo» i andre halvdel av VM-kampen. Det er helt, helt uforståelig, mener Hammer om russerens spill. Carlsen og Nepomnjasjtsjij ble sittende og snakke ved brettet etter at de hadde tatt hverandre i hånden. – Han sa at han hadde blingset. Det var veldig rart, jeg tror en del av han hadde innsett at det ikke kom til å bli seier sammenlagt, forteller Carlsen. Dette er 13. gang Magnus Carlsen tar en VM-tittel: Carlsen har lagt grunnlaget for å forsvare VM-tittelen med seier i parti 6, 8 og 9. De to første ble vunnet med hvite brikker, mens parti nummer 9 ble vunnet med svart - etter at Jan Nepomnjasjtsjij hadde tabbet seg ut.  Det er begrenset hvor mange tabber man kan tillate seg i en VM-kamp. Fredagens tabbe var dråpen som fikk vannet til å renne over «Nepos» skål. – Magnus har vært den beste spilleren og gjort det utrolig godt. Når stillingene har gått ut av balanse, har Magnus vært veldig mye bedre enn Nepomnjasjtsjij, sier Carlsens danske trener, Peter Heine Nielsen, til VG. Carlsen har hatt få vanskeligheter med russeren gjennom VM-kampen. – De andre kampene har vært mer imponerende i den forstand at han har kjempet seg ut av problemer, mener Heine Nielsen om årets VM-kamp, når han sammenligninger med kampene mot Fabiano Caruana, Sergej Karjakin og Vishy Anand. Magnus Carlsen ble tidenes nest yngste verdensmester (bare Garry Kasparov har vært yngre) da han slo Viswanathan Anand i Chennai i 2013. Siden har han forsvart tittelen mot Anand i 2014, mot Sergej Karjakin i 2016 og mot Fabiano Caruana i 2018. Corona-pandemien gjorde at det ikke ble noen VM-match i 2020, men det internasjonale sjakkforbundet FIDE har et håp om at neste VM-finale skal gå allerede om et drøyt år - tidlig i 2023. Nordmannen har for tiden samtlige tre VM-titler: klassisk sjakk, hurtigsjakk og lynsjakk.

Carlsen verdensmester:  Hyller død legende


Rafael Nadal (36) har en kronisk fotskade. Og han er langt eldre enn Casper Ruud (23). Begge deler taler for en mulig norsk sensasjonsseier mot gruskongen fra Spania. Spesielt skaden er en faktor som har preget Nadal nylig og som kan spille en rolle i møtet med Ruud i French Open-finalen søndag.  Etter semifinaleseieren mot tyske Alexander Zverev fredag, fikk Nadal spørsmål om smertene på innsiden av foten ved ankelen. Spanjolen har levd med det som kalles Mueller-Weiss-syndrom i mange år, og han har selv sagt at det ikke finnes behandling mot smertene.  – Jeg vil heller tape søndagens finale og få en ny fot. Jeg ville vært fornøyd med livet mitt med en ny fot. Å vinne er nydelig, men livet er mye viktigere enn en tittel. Spesielt etter den karrieren jeg har hatt, svarte Nadal, skriver Marca. – Hverdagen er vanskelig Ifølge nyhetsbyrået AFP, som har snakket med en fransk professor, handler skaden om en tilstand der man mister blodtilførselen i beinet ved ankelen. Det kan lede til celle- eller vevsdød. Den kroniske skaden har også sørget for mye trøbbel på tennisbanen den siste tiden. Så sent som i en ATP-turnering i Roma noen uker før French Open. Da røk han ut allerede i åttedelsfinalen. Han haltet i store deler av oppgjøret mot Denis Sjapovalov. – Jeg lever med en skade. Ærlig talt, så er hverdagen min vanskelig. Det kan være frustrerende at jeg ikke kan trene ordentlig mange dager, ifølge CNN. Ifølge kanalen har Nadal uttalt seg om skaden også før turneringen. – Av og til plager foten min meg når jeg spiller. Du blir ikke bekymret hvis du ser meg hver dag. Jeg har alltid smerter i foten, spesielt etter å ha spilt en kamp i tre timer eller en lang trening. Da går jeg ganske dårlig etterpå.  – Kan ikke gå ordentlig Eurosport-ekspert Christer Francke legger ikke mye vekt på skaden, men sier ting kan skje relatert til smertene dersom finalekampen mot Ruud drar ut i tid. – Han har dager i hverdagslivet der han ikke kan gå ordentlig. Det er noe han ikke kontrollerer. Hvis finalen tar fire-fem timer, så kan han kjenne det i foten, noe som gjør at han ikke kan tråkke til. – Det er i venstrebenet, som er stambeinet hans. Det er foten han starter mange av bevegelsene med. Den har fått mye juling den foten der, men grus er det beste underlaget sånn sett fordi det er mykere enn mye annet, vurderer Francke.  Ekspert på French Open Men det er uansett én stor favoritt i French Open-finalen. Casper Ruud spiller sin første finale i en Grand Slam-turnering etter den råsterke seieren mot Marin Čilić fredag kveld. Nadal er i den andre enden av skalaen. Han  har 21 seire i Grand Slam-turneringer. Spanjolen er i tillegg «ekspert» på French Open. På grusen i Paris har han en statistikk ingen andre kan matche. Han står med hele 13 finaleseirer. Likevel er ekspertene klare på at Ruuds sjanse ligger i den fysiske dimensjonen. – Casper er yngre og «freshere». Du så ham i kampen på fredag. Han var ganske uberørt. Fysikken er ekstremt viktig i Grand Slam-sammenheng, sier Eurosport-ekspert Christer Francke til VG og fortsetter: – Du skal vinne mange femsettskamper gjennom turneringen. Nadal, med alle de skadene han har og den kroppen han må håndtere… Jo lengre det går, jo bedre er det for Casper. Han må håpe på en femmil i langrenn som de går to ganger, sier Francke. – Skal se hvor langt du kan løpe Franckes ekspertkollega i Eurosport, Mats Wilander, har vunnet French Open tre ganger på 80-tallet. – Han (Ruud) må gjøre dette til et langrennsløp i fem timer, sier svensken til sin egen kanal og ber Ruud tenke følgende i finalen: – Planen bør være at «jeg er 23, du er 36, og jeg skal se hvor langt du kan løpe». Kan bli langvarig kamp Og slik kan det bli. Ifølge Francke ligger det nemlig an til en lang finaleaffære. Han tror på lange dueller fordi det er to grusspesialister som bygger opp spillet bak sin egen serve

Ruuds finalerival:  - Jeg vil heller tape søndagens finale og få en ny fot


BRUSSEL (VG) I krigens første uker skal Russland ha dempet sin fiendtlige cyberaktivitet. Det har overrasket vestlige eksperter. Men nå forbereder Nato seg på flere mulige angrepsformer.   De siste dagene har cyberkrigerne tilknyttet Kreml skrudd opp aktiviteten til det vestlig etterretning mener er et mer «normalt» nivå, forteller sikkerhetskilder til VG.   Hvordan Nato skal reagere på ulike former for russisk virkemiddelbruk i dagene og ukene som kommer, var tema for Nato-toppmøtet som torsdag foregikk bak lukkede dører i Brussel. Det er en diskusjon om «røde linjer», om hva Nato-landene kan akseptere før Russlands opptreden eventuelt går over grensen for hva Nato definerer som et angrep mot alliansen. Det kan være et stort cyberangrep som også rammer kritiske funksjoner i Nato-land, men også missiler eller fly som uforvarende treffer Natos territorium. Eller om Russland tar i bruk kjemiske eller biologiske våpen som krysser denne «røde linjen». – Nå skal vi ta fatt på en enda større og mer dyptgripende omstilling av Natos forsvar, sa Stoltenberg blant annet etter møtet – der det blant annet ble uttalt at Nato-landene må gjøre medlemslandene mer motstandsdyktige mot cyberangrep. Overrasket  –  At vi ikke har sett store cyberangrep i denne konflikten, har overrasket mange av oss, sier Olav Lysne til VG.  Han er professor på Oslo Met og direktør for forskningsinstitusjonen Simula. – Vi trodde at vi ville se cybervåpen bli brukt i en innledende fase dersom det kom et angrep, for å slå ut samfunnskritisk infrastruktur. Men det skjedde ikke, og nå spekuleres det i årsaken, sier han. Lysne viser til at Russland tidligere har demonstrert evne og vilje til å ramme livsviktige funksjoner inne i Ukraina. I 2015 sto Russland bak et angrep mot Ukrainas kraftforsyning slik at 230 000 strømkunder mistet strømmen.  Evne til å angripe  – Vi vet at Russland har cyber-ressurser som kan angripe, men tror at evnen til å forsvare egne systemer muligens ikke er like betydelig.  Det er ikke usannsynlig at Kreml frykter at hele USAs kapasitet til cyberangrep vil bli stilt til Ukrainas disposisjon dersom Russland bruker sine cybervåpen, sier Olav Lysne. Nato hadde før angrepet på Ukraina knyttet noen av sine skarpeste cyber-krigere til Ukrainas forsvar. I januar opplyste generalsekretær Jens Stoltenberg at Nato i en årrekke har støttet Ukrainas oppbygging av et cyberforsvar.   Da fikk også Ukraina tilgang til Natos database om skadelige cyberangrep. Er aktivitet  Olav Lysne forteller at skadevaren i angrepet mot Ukrainas strømforsyning i 2015 spredte seg etter hvert over hele kloden. – Det kan være vanskelig å begrense og kontrollere et betydelig cyberangrep. Om målet er å angripe et mål i Ukraina, er det alltid en risiko for at angrepet sprer seg og slår utilsiktet ut tilsvarende systemer i andre land, sier han. Nasjonal Sikkerhetsmyndighet, NSM,  er det norske fagorganet for datasikkerhet. Informasjonssjef Trond Øvstedal  viser til de åpne trusselvurderingene fra PST og E-tjenesten som har advart norske interesser mot dataangrep mens krigen i Ukraina pågår. – Vi ser at det er aktivitet, men vil ikke kommentere om den avviker fra normalen. Mange samfunnsfunksjoner som er viktige for oss, er også høyst interessante for de som ikke vil oss vel. Vi har bedt dem være årvåkne, og forklart hva som kreves for å være årvåken, sier Øvstedal til VG. Jens Stoltenberg har gjentatte ganger avslått å kommentere hva som er Natos «røde linjer». Han vil ikke fortelle hvor mye eller lite som skal til før Nato skal definere russisk grenseoverskridende aktivitet som et angrep på alliansen etter artikkel 5 i Nato-pakten.


Den russiske skipresidenten Jelena Välbe frykter at utestengelse fra Planica-VM og verdenscupen neste vinter vil få konsekvenser for hennes utøvere. – Vi tenker ikke på dette akkurat nå, men jeg kan si at hvis vi får en sesong uten FIS-konkurranser, vil vi befinne oss på kanten av stupet. Et tapt år for oss, vil være ti skritt tilbake. Uansett hvor gode konkurrentene til Aleksandr Bolsjunov og Natalja Neprjajeva er nasjonalt, blir de ikke like sterke som på verdensscenen, sier Välbe i et intervju med avisen Tele-sport. Som følge av Russlands krig mot Ukraina er russiske og hviterussiske utøvere utestengt fra nærmest all internasjonal idrett. Det internasjonale skiforbundet (FIS) bestemte, etter mye press fra flere norske profiler blant annet, at russerne ikke fikk gå de siste rennene i verdenscupen denne vinteren. Välbe sier de russiske langrennsløperne må være forberedt på flere scenarioer for fremtiden.  – Vi må uansett være klare for både plan A og plan B, både for at vi skal få delta i internasjonale konkurranser og for at vi må være i Russland ett år. Alt skal behandles med forståelse, ikke panikk, sier Välbe.  Langrenn.com omtalte uttalelsene først i Norge. Hun ser for seg at det kan bli mange renn i Russland neste vinter. Denne uken er det russisk mesterskap hvor hviterussiske utøvere deltar. Välbe vil legge til rette for at også kasakhstanske og kinesiske utøvere kan konkurrere i Russland. – Dørene våre er åpne for alle, sier Välbe. Flere i skieliten har reagert på signaler Bolsjunov, kaptein i Putins egne hær, har sendt i sosiale medier og at han var til stede under den store feiringen av Krim-annekteringen sist uke. Sponsorer og utstyrsleverandører har avsluttet samarbeidet med russerne. FIS’ rennsjef i langrenn, Pierre Mignerey, tar forbehold om at russerne ikke har total frihet og mener man skal være forsiktig med å reagere for raskt.  – Jeg håper at verdenscupen i langrenn skal være et sted vi samler mennesker, ikke splitter dem, sier Mignerey. Välbe er selv Putin-tilhenger og har tidligere møtt opp med Putin-trøye i VG-intervju.  I fjor stilte Välbe og flere tidligere sportsprofiler til parlamentsvalget som kandidat for Forente Russland, som er Vladimir Putins støtteparti. Men hun sa fra seg mandatet raskt. Jelena Välbe er tre ganger olympisk mester og 14 ganger verdensmester. Hun ble VM-dronning i Trondheim i 1997, da hun tok gull på samtlige fem distanser som fantes den gang. Under OL boikottet Välbe norsk presse etter en kommentator i NRK.


Eksperter tror ikke på noen snarlig slutt på Ukraina-krigen og antyder at de russiske uttalelsene om at de nå skal konsentrere seg om Donbass-området, kan være en bløff. Oberstløytnant Geir Hågen Karlsen ved Forsvarets Høgskole tror ikke at krigen er inne i en ny fase. – Vi ser for oss flere scenarier, men mest sannsynlig har russerne kjørt seg fast for en god stund. De har ikke nok styrker til å fortsette fremmarsjen. Det kan bli nye kamper og ødeleggelser, men fronten flytter seg ikke så mye. Karlsen sier at det finnes en «optimistisk» versjon om hva som vil skje - men at han ikke har særlig tro på den: – Det går ut at begge parter føler at kostnaden ved en langvarig krig har blitt for høye, og at de har kommet til et punkt der prisen for å inngå politiske kompromisser er lavere enn kostnaden i ødeleggelser og tap av menneskeliv - samt misnøye internt i Russland. Oberstløytnanten mener imidlertid at det er mer som skal til: – Alle vil gi inntrykk av at det er en forhandlingsvilje – men om de slutter å skyte, så venter en ganske lang og kompleks prosess for å bli enige om tilbaketrekning. Det er for optimistisk å tro at det kan skje i nær fremtid. Geir Hågen Karlsen er slett ikke så sikker på at det er sant når russerne nå sier at de skal konsentrere seg om Donbass-området i Øst-Ukraina. – Det kan være villedning. Vi må se hva som skjer på bakken før vi kan konkludere om det. Den russisk generalen Sergej Rudskoj har uttalt at de nå vil konsentrere seg om «frigjøringen av Donbass». Samtidig har Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj sagt at han er åpen for et kompromiss om nettopp Donbass. – I stedet for å innrømme at de ikke klarte å ta hele Ukraina, selges dette nå inn til det russiske folk som at Donbass er første del av invasjonen, og at det er en suksess når den delen er oppfylt, sier tyske Florian Kühn, som er seniorforsker ved Göteborgs Universitet, til VG. – Jeg tror ikke vi ser noen ny strategi fra Russland. Det er riktignok så mye som blir rapportert. Det er vanskelig å vite hva du skal tro på det. Russerne har vært flinke til å lure vestlige media. Men jeg ser ikke noe bevis på at krig eller taktikken er endret. Vi ser ikke skiftet manifestert militært. De prøver fortsatt å holde områdene ved Kyiv. Vi får se hva som har skjedd i slutten av uken. Men vi må se hva de gjør og ikke hva de sier, fastslår Florian Kühn. Jardar Østbø ved Institutt for forsvarsstudier uttrykker seg slik til VG: – Etter min mening er det liten grunn til å feste noen lit til de russiske uttalelsene, i alle fall dersom man skal ta dem bokstavelig. Det kan være et element av bløff her. Professor Østbø fortsetter: – Man kunne spekulere i om de har justert målsetningen etter å ha møtt mer motstand enn ventet. Men å «beskytte» befolkningen i Donbass har vært den viktigste offisielle motivasjonen til «operasjonen», altså invasjonen, så dette er ikke noen stor endring. Det er heller ikke særlig sannsynlig at de vil trekke seg tilbake fra Mariupol, med tanke på den strategiske beliggenheten og hvor langt de har kommet. Dessuten er det fortsatt kamper rundt Kyiv. – Zelenskyj har sagt at han vil snakke om Donbass først etter at russiske styrker trekker seg tilbake til der de var før invasjonen startet 24. februar. Det er lite sannsynlig at det vil skje snart. Så nei, det er ingen grunn til optimisme ennå, mener Jardar Østbø. Den ukrainske presidenten sa i et intervju med russiske medier søndag at de hadde funnet russiske paradeuniformer - noe som Zelenskyj tydet på at de hadde regnet med å feire erobringen av Kyiv tidlig i krigen.


Eksplosjoner på Krim den siste tiden kan ha ført til at Russland tar grep som på sikt kan svekke angrepsevnen sør i Ukraina. Det kommer frem i en hemmelig Nato-rapport.  Det er Business Insider som har fått tilgang på en hemmelig Nato-rapport hvor opplysningene kommer frem. Russland har allerede flyttet ti kampfly, seks av typen Su-35s og fire MiG-31BM fra anekterte Krim og tilbake til Russland. Ifølge rapporten er planen at alle fly skal trekkes ut. Det kan være som svar på flere eksplosjoner på Krim de siste ukene.  Ukraina har ikke tatt ansvar for eksplosjonene, selv om landet i juli varslet angrep mot den russiske Svartehavsflåten på Krim. Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj har også gjort det klart at Ukrainas mål er å ta tilbake Krim, som Russland anekterte i 2014. Å flytte flyene ut av Krim vil gjøre det vanskeligere for Russland å bruke dem i krigen i Ukraina. Belbek-basen i nærheten av Sevastopol er nemlig den viktigste Russland har til støtte for kampene i Sør-Ukraina og i Svartehavet, ifølge rapporten.  Den danske senioranalytikeren Jacob Kaarsbo i tenketanken Europa sier det er en alvorlig situasjon for russerne, dersom det stemmer at de må trekke fly ut av Krim på grunn av eksplosjonene.  – Det er svært få sikre opplysninger, men de har spilt en viktig rolle for den russiske fronten i sør. Det er en alvorlig situasjon for russerne at hele dette området nå er truet, sier han til danske TV2.  Han sier at det å trekke ut fly vil gjøre reaksjonstiden til russerne lenger

Hemmelig Nato-rapport:  Russland trekker ut kampfly


To ganger rammet tragedien Iren og familien i ferieparadiset. Hennes mann skulle bare ta seg et bad, men kom aldri tilbake til livet. Bare tre år tidligere led Irens mor samme skjebne.    I fjor og så langt i år har 142 personer druknet i Norge – de fleste gjennom sommermånedene, ifølge Redningsselskapets statistikk.  Aldersgruppen som dominerer, er de over 60 år. Rundt 85 prosent av dem som omkom i drukningsulykker fra 2017 til 2021, var menn.  En av dem var Roy Bjerkan.  Tirsdag 13. juli i fjor er han på Fuglevik Camping utenfor Moss. Stranden er stappfull av folk. Vannet er 25 grader på det varmeste – 65 år gamle Roy bader flere ganger.  Plutselig roper en dame på hjelp. Hun ser at en mann flyter på magen. Han blir fraktet inn til land, der det gjennomføres hjerte- og lungeredning.  Roys kone Iren er på besøk hos en venninne i Sverige denne dagen. Men svigerfaren John-Erik er også er på campingplassen.  Når John-Erik skjønner hvem som er involvert i ulykken, får han sjokk. Han opplever sitt verste mareritt – på nytt – men forlater ikke stranden fordi han vil støtte svigersønnen sin.  Redningshelikopteret lander, og John-Erik snakker med legene som har rykket ut.  En av dem forteller at hun for noen år siden var ute på en drukningsulykke like i nærheten. Hun håper det går bra denne gangen.  «Det der er svigersønnen min», svarer John-Erik. «Og det var kona mi som druknet for noen år siden». I løpet av tre år opplevde Iren Halvorsen Bjerkan (64) det utenkelige. Hun mistet både moren Anita og ektemannen Roy i drukningsulykker – i familiens ferieparadis.  Ett år etter at Roy døde, er Iren og datteren Camilla Bjerkan Sanner (44) tilbake ved ulykkesstedene. De ser ut mot fjorden, solen glitrer i vannet. Bølgene slår forsiktig inn mot strandkanten.  Siden 1988, da Camilla var ti år gammel, har familien feriert på Fuglevik Camping. Lillebroren Remi var bare to dager gammel da han var her første gang, mens storebror Tommy var tolv år.  Familien på fem pleide å bo på campingen hele sommeren – det var her de tre barna vokste opp.  – Vi grillet, spilte kort og minigolf og løp rundt med de andre barna. Alle kjente alle, forteller Camilla. Da barna var små, gikk familien ofte fra campingplassen til Årefjorden for å bade. De var på stranden hele dagen, og mamma Iren hadde ofte med kokt egg og ferske jordbær som de kjøpte på veien.  En flat og rund stein på stranden ble brukt som frokost- og lunsjbord. Når de ikke badet, fisket de etter krabber fra bryggen.  – Dette var vår favorittplass. Vi elsket å være her, sier Camilla.  13. juli har Iren og venninnen nettopp kommet hjem fra en handletur i Sverige da sønnen Remi ringer henne. Det er stille i andre enden. Iren skjønner at noe er galt.  – Jeg løp ut på terrassen og hylgråt. Jeg var helt hysterisk, forteller hun om ulykkesdagen i fjor sommer.  Iren blir hentet og kjørt rett til Ullevål sykehus. Der venter sønnen Tommy og datteren Camilla. Familien bor på Barselhotellet og bruker mye tid ved Roy sin side. Mange stiller opp og kommer på besøk – ingen vet hvor lenge han har igjen.  I tre dager ligger Roy i kunstig koma før han blir koblet fra respiratoren.  – Jeg holdt ham i hånden og ventet på at han skulle åpne øyene, men han gjorde ikke det, forteller Camilla. Etter flere dager på sykehuset var Iren tilbake i Oslo. Da hun åpnet døren til leiligheten, brøt hun ut i gråt.  – Det var helt jævlig å komme hjem. Alt gikk i reprise. Søndag 29. juli 2018 drar moren og faren til Iren for å ta et morgenbad i Årefjorden, som ligger mindre enn to kilometer unna campingplassen på Fuglevik. Før de kjører, spør de barnebarnet Camilla om hun vil være med. Denne gangen sier hun nei. Det har hun i dag fortsatt skyldfølelse for

- Sorgen hadde begynt å roe seg, og så dør mannen min


Mens regjeringen strever med to kriser de ikke kan klandres for, har de helt på egen hånd skapt seg en nesten uløselig floke. En utnevnelse av Stoltenberg kan komme til å hjemsøke Støre.  Om vi har gått inn i et nytt år hvor sola i det minste har snudd, har motgangen ikke snudd for Jonas Gahr Støre og hans ferske mannskap. Og et gammelt vennskap kan gjøre situasjonen verre.  Januar-målingen fra Respons Analyse for VG viste ikke noen stigende formkurve for den hardt prøvede regjeringen. Arbeiderpartiet får 23,5 prosent, mens Sp fortsetter fallet. For første gang siden 2018 kan man skrive oppslutningen med ett siffer. 9,8 prosent. Høyre er tilbake på gammel storhet, mens velgerne fortsatt svermer for Rødt og SV. Til tross for en rekke formildende omstendigheter, må man være en partikanin av rang for å mene at regjeringen har håndtert de to store krisene godt. Strømkrisen ser ut til å handle mest om skadebegrensning. På kort sikt er det ingen annen løsning på galopperende strømpriser enn å hjelpe folk med regningene. I helgen økte Vedum og Støre støttebeløpet fra 55 prosent til 80 prosent, uten å gjøre noen andre endringer i modellen.  Olje- og energiminister Marte Mjøs Persen var ikke med på bildet da gladnyheten ble sluppet, men kunne hos NRKs Politisk kvarter begrunne påplussingen med at de hadde hørt på enda flere bekymringer fra ende flere vanlige folk. Det gir assosiasjoner til det Nettavisens Gunnar Stavrum kalte tyrkiske teppehandlere. Bare man roper på mer, så kommer det mer. Men under overflaten ligger grunnleggende uenighet mellom Ap og Sp om kraftmarkedet og utenlandskabler som en udetonert bombe. Spørsmålet er om pengene er nok til å roe debatten. Pandemihåndtering er krevende nok, men de gjør det ikke lettere for seg selv. Det er vanskelig nok å forsvare tiltak som virker svakt begrunnet. Tiltakstrøttheten brer seg, de fleste er vaksiner både en og to og tre ganger, og helt vanlige folk stiller stadig mer kritiske spørsmål.  Det blir ikke mindre forvirrende når deres egne statsråder sår tvil om tiltakene. Vedums uttalelser om å oppheve skjenkestoppen kunne vanskelig tolkes som noe annet enn et signal. Flere restauranter har allerede begynt å forberede gjenåpningen. Både pandemi og dyr strøm vil gå over, får vi håpe. Men i utnevnelsen av sentralbanksjefen ligger det sprengkraft, som kan komme til å hjemsøke regjeringen. Det er ikke noe formelt i veien for at Stoltenberg kan bekle det viktige vervet. Det er neppe noe i veien med hans kvalifikasjoner heller, snarere tvert imot. Han vil helt sikkert bli en stjerne, også der. Problemene starter med at sentralbanksjefen og statsministeren er nære venner. Selv om Jonas Gahr Støre har meldt seg inhabil, vil det alltid hvile en mistanke om koblinger mellom de to. Og før det har rukket å bli en formalitet, har Støre tråkket i salaten med begge beina. I et intervju med NTB før jul avviste han å ha snakket med Stoltenberg om jobben. Men til TV2 bekreftet han at de to hadde en samtale i oktober. I dag sier Støre, slik bare han kan formulere det, at det var «langt fra en samtale», men en tur. Og at temaet ble parkert der og da. Men akkurat dette opptrinnet illustrerer hovedproblemet i et nøtteskall.  Så kan man legge til ingredienser som Stoltenbergs sterke tilknytning til Arbeiderpartiet og at presset mot utnevnelsen har tiltatt i styrke. Nå har nesten samtlige partier på Stortinget, Rødt, SV, MDG, Venstre, Høyre og Frp, stilt seg kritisk. Den eneste som har rakt ut en støttende hånd, er KrFs Kjell Ingolf Ropstad. Hva Pasientfokus for Alta mener, er dog ukjent. Den politiske kritikken vil nok avta med tiden. Det største problemene ligger i hvordan disse relasjonene blir oppfattet. Habilitet handler ikke bare om å ha formalitetene i orden


ULLEVAAL STADION (VG)  Elendig ledelse i Bråthen-saken har påført skisporten dype sår. Hvis det ikke hadde vært for smerten, hadde forsøket på å glatte over det hele fremstått småkomisk. En smidig og løsningsorientert ledelse hadde klart å komme til enighet med Clas Brede Bråthen lenge før skisporten ble dratt gjennom sølen i uke etter uke. I alle fall tyder alt på at saken kunne, burde og skulle ha vært avsluttet senest 27. september. Da lanserte hoppkomiteen en vri, som Clas Brede Bråthen aksepterte, om at Ståle Villumstad kunne overta en del av de administrative oppgavene og fungere som hoppsjef.  Det ble avvist, fordi det var veldig viktig å vise hvem som bestemte.  En trussel om oppsigelse ble trukket frem om ikke forhandlinger foregikk på skiforbundets premisser, og det gikk hardt utover velviljen på motsatt side. Denne torsdagen ble saken brått løst, og det er visst nå ikke måte på hvor mye partene skal heie hverandre frem. Det hele fremstod så glatt at det er frekt, skaden som er skapt tatt i betraktning. Realiteten er at det aller meste av oppgavene til Bråthen forblir som før. Forskjellene fremstår for det meste kosmetiske. For eksempel skal han nå bidra med rekruttering og markedsarbeid, men formelt ikke ha ansvaret for det. På pressekonferansen var skitoppene nøye på at det ikke er avgjort hvem som konstitueres som hoppsjef, mens Bråthen får en ny tittel. Men samme Villumstad skal være høyaktuell. Hvis det blir ham,  ender vi omtrent akkurat der Bråthen-siden foreslo og Norges Skiforbund avviste, med den mulige forskjell at makt ble markert på veien. Dersom hensynet til grasrot og omdømme hadde vært satt først, hadde partene klart å utvise tilstrekkelig smidighet til at vi aldri havnet der vi gjorde. For selv om smilene satt løst på møterom på Ullevaal da enigheten var oppnådd, er det liten tvil om at en hårreisende håndtering har medført et historisk omdømmetap. Vi snakker om en medlemsdrevet organisasjon, som sliter med sviktende aktivitetstall.  Samme organisasjon som en tid tilbake punget ut store advokatsummer i dopingsaker etter systemsurr, får nå en klekkelig regning for juridisk og PR-assistanse, i tillegg til at de dekker 700.000 kroner av LOs saksomkostninger etter å ha assistert Bråthen med advokathjelp. At det hele havnet her fremstår direkte unødvendig. Hvert ord som ble formidlet virket vel veiet, ikke minst graden av selvkritikk partene tok. Men det er ingen tvil om at kritikken mot Bråthen fremstod mildere nå enn tidligere.  Selvsagt er det grunn til å glede seg over at en dyp og bitter skistrid omsider har fått en løsning. Hoppmiljøet får som ønsket beholde Clas Brede Bråthen i en viktig posisjon. Men om vi dykker ned bak de polerte kommunikasjonstriksene, er saken fortsatt alvorlig for tilliten til den øverste ledelsen og deres evne til å takle vanskelige saker. Særlig kritisk er saken for den øverste ansatte i Norges Skiforbund, generalsekretær Ingvild Bretten Berg, som hadde en sentral rolle i behandlingen da Bråthen varslet om en «redsel for å ta opp ting, fordi det kan forverre situasjoner».  Hun formulerte den skriftlige advarselen mot ham, og satt i en nøkkelposisjon da det hele braket løs. Det som på et punkt handlet om at  Clas Brede Bråthen ikke skulle få forlenget engasjementet sitt etter 17 år, ender med at han har fått fire nye som kollega med nettopp Bretten Berg. Hennes redegjørelse var svært sentral da skistyret konkluderte med at Bråthen «over lang tid har hatt en konfronterende og uakseptabel kommunikasjonsform og atferd, som har skapt uro, utrygghet og en uholdbar situasjon både internt og overfor viktige interessenter eksternt».  Det hele gikk så langt som at det ble varslet om oppsigelse – og avholdt et drøftelsesmøte på Aker Brygge. Igjen med generalsekretæren sentralt plassert

Skistriden løst:  Så glatt at det er frekt


Strømkunde Thomas Horn (53) jublet da han fikk strømavtale til 44,90 øre per kilowattime. Tre måneder senere trakk Agva Kraft tilbake avtalen. – Jeg er forbannet! Du kan ikke inngå en avtale med en kunde og deretter plutselig ombestemme deg og skru opp prisen tre måneder senere, sier huseier Thomas Horn i Oslo oppbrakt på telefon til VG. Et høyt strømforbruk i boligen vinterstid fikk ham til å kontakte Agva Kraft i august. Horn hadde kommet over en strømavtale han så ville være gunstig: 38 øre/kWh for nye kunder med fast bindingstid på ett år.  – Kunderådgiveren til Agva kunne da opplyse meg om at 44,90 øre/kWh var rett pris. Så allerede der fikk jeg ikke prisen annonsen opplyste om. Den var et rent lokketilbud, hevder Horn. Bakgrunn: Strømkunder raser mot kraftleverandør Tre ganger dyrere Fordi han har vært Agva-kunde tidligere, var Horn usikker på om avtalen ville gjelde ham. Ifølge Horn sa kunderådgiveren at hun ville sjekke dette og ringe tilbake. Etter en stund fikk han beskjed om at han var kvalifisert og kunne få avtalen. – Hun ringte tilbake og sa at jeg oppfyller kravene som ny kunde. Jeg hadde da ikke vært kunde de siste 12 månedene. En glad Horn så nå for seg en rimelig regning i det som strømeksperter allerede i sommer varslet tegner til å bli en vinter med skyhøye strømpriser.  Men lykken ble kortvarig. – Tre måneder senere fikk jeg nå i oktober mail om at siden jeg var kunde tidligere, oppfyller jeg ikke kriteriene likevel. Agva Kraft hadde i stedet dratt meg over til en spotprisavtale fra november av som er minst tre ganger dyrere, sier 53-åringen. – Spotprisen varierer – i morges lå spotprisen på over 2 kroner kilowattimen. Dette er 4 ganger prisen jeg hadde avtale om, tilføyer han da VG har kontakt med ham mandag 18. oktober. VG har både sett strømregningene fra august til oktober som viser at Horn fikk den gode avtalen og brevet som informerer om at han er satt over på en ny, dyrere avtale. – Smarte kunder shopper strøm Horn forteller VG at han umiddelbart ringte Agva Kraft for å klage sa til kundeservice at dette ikke var hans ansvar. – Hvorfor blir jeg tilbudt en avtale på 44,90 øre/kWh hvis jeg ikke har krav på det? Agva Kraft taper selvfølgelig penger på smarte kunder som shopper rundt etter strøm, men det kan ikke jeg ta ansvaret for, mener Horn. – Jeg jobber med salg selv. Hvis jeg tilbyr noen en avtale for 10.000 i måneden, kan jeg ikke ringe og si at det koster 30.000 i stedet. Da får du som leverandør si at «her har vi gjort en feil» og ikke la forbrukeren svi. Nå angrer Horn på at han byttet strømleverandør. Den nye avtalen han har blitt overført til gjør at han vil komme dårligere ut enn selskapet han skiftet fra. – Jeg tør ikke å tenke på hvor dyrt dette blir til vinteren. Jeg pleier å bruke 35.000 til 40.000 kWh årlig. Med avtalen jeg nå er satt over til betyr det trolig en månedlig påslag på strømregning på mellom 4000 til 5000 kroner. – Vil unngå kampanjehopping VG har bedt Agva Kraft om et tilsvar etter påstandene til Thomas Horn. – I utgangspunktet er vi selvfølgelig enige i at en inngått avtale skal overholdes av begge parter. Vi har ofte kampanjer der vi sponser strømprisen til nye kunder, og det er nødvendig med et regelsett for å unngå at kunder hopper fra kampanjeavtale til kampanjeavtale, sier markedsdirektør Bjørn G. Arctander. – I høst var det en del tidligere kunder som bestilte en slik avtale til tross for vilkåret og noen kom ved en feil inn. Disse kundene har i de aktuelle ukene fått sponset strøm, det er ingen som får etterfakturert differensen. Men det er derimot noen kunder som nå får avsluttet sin fastprisavtale og får valget mellom en god spotprisavtale eller å finne en annen leverandør. Markedsdirektøren hevder at Agva Kraft ikke har får vane å drive kundeflytting


Johnny Depp (58) brukte anledningen i Spania til å snakke om fordømmelsen han mener har kostet ham karrieren. Den amerikanske filmstjernen var invitert til San Sebastian Film Festival for motta pris for sine 40 markante år i bransjen. Depp lot ikke sjansen gå fra seg til å kommentere den alvorlige situasjonen han befinner seg i. – Denne «cancel»-kultur, eller den plutselige trangen til å dømme noen hovedsakelig basert på mengden med forurenset luft som noen andre puster ut, sa Depp ifølge Reuters – om det han mener seg utsatt for etter voldsanklagene fra ekskona Amber Heard (35). Bakgrunn: Alt om den bitre striden mellom Depp og Heard – Ingen er trygge så lenge noen er villig til å uttale én setning. Det trengs bare én setning, sa Depp til pressen før prisseremonien senere på kvelden. Det engelske uttrykket «cancel culture» kan oversettes med «utestengingskultur» eller «utfrysingskultur». Noe godt norsk ord finnes ikke for betegnelsen som den siste tiden er blitt et innarbeidet begrep. Depp har mistet jobber i kjølvannet av voldspåstandene, deriblant rollen i «Fantastic Beasts 3». – Nå er jeg kommet til et punkt der jeg er klar for å opptre i bursdagen til ungene deres, sa 58-åringen, kjent fra filmer som «Charlie og Sjokoladefabrikken», Edward Saksehånd», «Pirates of the Caribbean» og «Hva er det med Gilbert grape». San Sebastian Film Festival har fått kritikk far en rekke hold for at de velger å belønne Depp med pris. Festivalen har forsvart seg med at de hedrer filmstjernen for jobben han har gjort, uavhengig av hva som rører seg i privatlivet. Johnny Depp ble i november i fjor pålagt å betale over syv millioner kroner etter å ha tapt saken mot den britiske avisen som i 2018 stemplet ham som «konebanker». Dommeren Mener Heard er troverdig når hun sier at hun fikk juling og fryktet for sitt liv. Depp og Heard har også en egen rettsstrid på gang i hjemlandet USA. Den skulle startet i mai, etter å ha blitt utsatt, men nå er den skjøvet enda lenger ut i tid. Rettssaken finner ikke sted før til neste år. De to var gift fra 2015 til 2017, men har siden ligget i beinhard konflikt med hverandre. Depp har saksøkt Heard for 450 millioner kroner på grunn av det han beskriver som ærekrenkelse. Depp har uttalt i retten at ekskona har gått kynisk inn for å ødelegge ham og hans karriere. I retten beskrev han seg selv som «et lett bytte». Han hevder han aldri i sitt liv har slått en kvinne.


Trygve Slagsvold Vedums Sp har flertall i Stortinget sammen med Høyre og Frp. Det kan skape en ekstra spenning i forholdet mellom Ap og Sp. Vedum og hans folk har lovet velgerne sine at de vil bidra til et regjeringsskifte, sammen med Ap. Hovedmotstanderne til begge er Høyre og Frp. Samtidig er Vedum og hans parti i den interessante posisjonen at de kan danne flertall i Stortinget både sammen med SV og Ap, og sammen med Høyre og Frp (Høyre, Frp og Sp har til sammen de nødvendige 85 stortingsrepresentantene som kan danne flertall). Gjentatt og gjentatt Ingen tror at Sp vil skifte side med det første. Men det er verdt å huske på at Sp er et sentrumsparti, som i mange tiår tilhørte den borgerlige siden i politikken. Og at Sp-folk i fylkes- og kommunepolitikken er svært pragmatiske når det gjelder hvem de skal samarbeide med. Sp går dit det er mest makt å hente. Det har partiet alltid gjort. Vedum vil i regjering med Ap - uten SV. Det står han fast på. Sp-lederen mener avstanden mellom Sp og SV er for stor. Samtidig sier Vedum at han har alle fullmakter fra partiet. I den formuleringen ligger det en åpning for det meste. Men det er ikke helt lett å bli klok på hva Sp egentlig mener. Sentrale folk i partiet har gjennom hele valgkampen, ja, lenge før det, gjentatt til det kjedsommelige at de mener alvor med at de ikke vil i regjering med SV.  Vi har også sett hvordan avstanden mellom SV og Sp økte gjennom de siste ukene. Tonen mellom dem ble skarpere. De har markert større avstand til hverandre. Ikke mindre, slik vi kunne forvente av to som så for seg at de snart kunne styre Norge sammen. Full av selvtillit Sp er splittet. Partiets suksess gjennom de siste par årene har dekket over konflikter og interessemotsetninger. Men nå ser vi dem, tydeligere enn på lenge. Noen i partiet er motstandere mot å gå i regjering sammen med SV - uansett. Andre er mer åpne. De ser fordelene med en flertallsregjering som slipper å ta alle kampene i Stortinget, men kan gjøre opp seg imellom på forhånd, i regjeringen. Sp er gode på bakrommet. Det har de alltid vært. Vedum selv er full av selvtillit. Han snakker ofte og mye om de 400.000 velgerne som har stemt på hans parti. Om at det er Sp som har båret hele fremgangen for rødgrønn side, etter 2013, da de tre rødgrønne partiene tapte regjeringsmakten. Han vet også godt at både SV og Ap er mindre nå enn de var da de dannet regjering sist, i 2005. Mens Sp er større enn den gangen. Mye større. I en ny rødgrønn regjering vil Sp være den mellomstore, og SV minst. Omvendt av forrige gang. Derfor er det heller ikke sikkert at SV ønsker seg inn i regjering, i hvert fall ikke for enhver pris.  For partileder Audun Lysbakken er det helt avgjørende at de får gode og synlige gjennomslag. De har fått et oppsiktsvekkende stort kommunistparti, Rødt, til venstre for seg. SVerne vet at Bjørnar Moxnes og hans folk vil gjøre alt de kan for å plage dem, med stadige overbud og ytterliggående forslag. Rødt roper høyest - alltid Men samtidig - ved å gå inn i regjering, markerer SV avstand til Rødt. SV kan vise seg som partiet på venstresiden som er opptatt av resultater, fremfor å stå på utsiden og skrike slagord. For i konkurransen om å rope høyest, vil Rødt alltid vinne. Det er det de kan best. For SV og Sp er det er fordeler og ulemper både ved å gå inn i regjering, og ved å stå utenfor. For Ap, derimot, er det bare ulemper ved alle andre alternativer enn en rødgrønn flertallsregjering, sammen med SV og Sp. Derfor er det mye som står på spill for Jonas Gahr Støre. Innad i Ap er det ulike meninger om hva som er den beste løsningen dersom Støre ikke klarer å samle alle tre partiene under sin ledelse. Noen mener at det i så fall vil være best for Ap å danne en mindretallsregjering alene. En som kan samarbeide til alle kanter og sy sammen løsninger med ulike partier i Stortinget, fra sak til sak


Utenfor TV-kameraene pådro Zlatan Ibrahimovic (40) seg et gult kort og må stå over starten av vårens playoff. Der er flere norske spillere også i faresonen. Skuffelsen var stor i Sverige da gruppeseieren i VM-kvalifiseringen glapp søndag kveld. Spania ble for sterke, men de gule og blå får en ny sjanse til å kvalifisere seg til Qatar-VM gjennom playoff. Der må de derimot klare seg uten stjernespiss Zlatan Ibrahimovic i den første kampen. Det skaper forvirring blant svenske fans, for bildene av at 40-åringen fikk gult kort ble aldri vist på TV. I UEFAs offisielle kamprapport står imidlertid 40-åringen oppført med en advarsel. Ibrahimovic skal ha fått kortet etter en albue i César Azpilicuetas nakke i det 93. minutt. – Det skjedde bak meg. Men vi vet at Ibrahimovic er en av verdens sterkeste spisser og det er sånn som kan skje med armene. Det er en kontaktsport og jeg vet at Ibrahimovic er en bra mann, sier Álvaro Morata, ifølge Aftonbladet. Dette var Zlatans andre gule kort i kvalifiseringen. Reglene sier da at han er utestengt i neste kamp og kortene gjelder også under vårens playoff. Det skaper harme i den svenske leiren. – Det er en dum regel, sier Albin Ekdal. Det svenske forbundet har tidligere bedt FIFA endre reglene, men har ikke blitt hørt. Nå rister de nok en gang på hodet over reglene og planlegger en ny protest. – Vi kommer til å legge frem vårt syn og markere hva vi synes igjen. Jeg tror de fleste landene som går til playoff synes det samme. Kanskje kan vi påvirke reglene. Vi har ikke gitt opp, sier svenskenes landslagssjef Stefan Pettersson, som ikke fikk med seg episoden som forårsaket Ibrahimovics kort. Ifølge Pettersson vet imidlertid Ibrahimovic selv at han fikk et gult kort og må stå over én kamp. Totalt åtte svenske spillere risikerte å bli utestengt med et nytt gult kort mot Spania. For Norge er følgende spillere i faresonen før gruppefinalen mot Nederland på tirsdag: Ørjan Håskjold Nyland, Stefan Strandberg, Martin Ødegaard, Mohamed Elyounoussi, Kristian Thorstvedt og Andreas Hanche-Olsen.


Lasse Lukacs hadde levert sønnen på skolen og var på vei hjem, da en mann i bar overkropp med kokkekniv i hånden fulgte etter ham: – Jeg prøvde å ignorere ham, sier 47-åringen til VG. Han opplevde opptakten til dramaet på Bislett tirsdag, der en mann døde etter at politiet skjøt ham. Lukacs hadde gått av trikken fra sentrum ved Stensgaten like før klokken ni. Femti meter nede i bakken mot Bislett ble han oppmerksom på mannen som kom bakfra og som ropte og skrek. – Først trodde jeg mannen kjeftet med en kompis, så tenkte jeg dråger (narkotika red.anm.). Men det regnet, det var tidlig morgen og jeg orket ikke engasjere meg, sier Lasse Lukacs. Selv gikk han raskt inne ved husveggene. Mannen gikk ytterst på det brede fortauet. – Redd for å bli angrepet – Jeg fortsatte i mitt tempo, men så fremover og ikke på mannen. Han var en meter eller to fra meg. Jeg fulgte med kniven og tenkte at hvis han kom mot meg, ville jeg hoppe unna. – Oppfattet du situasjonen som truende? – Truende nok til at jeg ikke turte se direkte på ham, mens han fulgte etter meg og jogget sidelengs ved siden av meg. Jeg var redd for å bli angrepet, sier Lukacs. Han sier at mannen flere ganger skrek samme setning på et fremmed språk. – Så mumlet han «Allahu Akbar, jeg skal drepe deg», på klingende norsk. Han gjentok det, jeg oppfattet at han sa det til meg, sier 47-åringen. Disse ordene sa den nå drepte mannen også i forbindelse med at han i 2019 truet flere personer med kniv på åpen gate i Oslo. Han ble i desember 2020 dømt til tvunget psykisk helsevern. På politiets pressekonferanse klokken 12 uttalte politiet at det ikke er informasjon som tyder på at tirsdagens angrep er en terrorhendelse, samtidig som de ikke utelukker noe så tidlig i etterforskningen. – For oss fremstår dette som en enkeltstående handling. Det er ikke grunn til å frykte for tryggheten i byen for andre, sier politiinspektør ved Oslo politidistrikt Egil Jørgen Brekke. Han sier at mannen er kjent av politiet og har en historikk. Han ble skutt av første politipatruljen som kom til stedet, etter at han skal ha angrepet dem med kniven. Da Lukascs kom ned til Bislett, gikk han inn på Kiwi og ringte politiets nødnummer. – Da forsvant mannen videre nedover. Han begynte å jage en dame som skrek. Like etter kom politibilen og kjørte på ham minst to ganger, sier Lukascs. Videoer viser at mannen blir påkjørt av politiet minst to ganger, og politiet har også bekreftet at de forsøkte å hindre stanse knivmannen ved å kjøre på ham. Flere vitner har også fortalt om hva som skjedde i sluttfasen av dramaet. – Dårlig morgen Lukascs sier han tenker at gjerningsmannen på et eller annet vis var sinnsforvirret. – Men om det var noe mentalt eller på grunn av narkotika, er umulig for meg å vite. – Tenker du det var et terrorangrep? – Nei, snarere at det var en som hadde en heller dårlig morgen. Hadde det vært terror, ville han løpt på meg med en gang. Var han ute etter å skade, ville han stukket meg i ryggen, nakken eller hodet.  – Fikk skjelven For Lasse Lukacs kom reaksjonen etter at mannen var skutt av politiet, på andre siden av gaten. – Da knøt magen seg og jeg fikk skjelven. Det går bedre, etter at jeg har pratet med legevakten og ringt familie. Lukacs ble tirsdag formiddag avhørt av politiet. Se også Lisbeths møte med mannen:


Helseministeren har bedt om konkrete råd og anbefalinger for coronatiltak i Norge. Dette sier helsedirektør Bjørn Guldvog.  – Vi vil forsterke de samlede tiltakene, både lokalt og nasjonalt, og hindre at helsetjenesten i kommunene og spesialisthelsetjenesten blir for presset. Vi må opprettholde et godt tilbud til pasientene våre, sier helsedirektør Bjørn Guldvog. Det vil til dels handle om å forsterke de anbefalingene som allerede er gitt nasjonalt, men også forsterkede nasjonale tiltak: – Både når det gjelder testing og karantene, og kanskje når det gjelder bruk av coronasertifikat og tiltak som er rettet mot de som passerer grensene våre, særlig uvaksinerte, sier han.  – Så dere ønsker å forsterke tiltakene i Norge? – Ja, vi ønsker å forsterke de samlede tiltakene og effekten av dem, men vi understreker samtidig at vi ønsker å gjøre dette på en måte som gir et så lite samlet tiltakstrykk som mulig. At så mye av samfunnet som mulig kan være åpnet, og at barn og unge i veldig stor grad slipper tiltakstrykk, utover testing.  Guldvog opplyser at Helsedirektoratet har fått et oppdrag fra helseminister Ingvild Kjerkol å se på tiltak både nasjonalt innelands og ved innreise som kan bidra til at vi slipper mer inngripende tiltak, men at det er regjeringen som tar de endelige beslutningene. Tirsdag ble det registrert ny smitterekord. Her er hva assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sier om situasjonen: – Sånn som du ser situasjonen nå, mener du det er behov for ytterligere nasjonale tiltak? – Et nasjonalt tiltak som kan være aktuelt i tillegg, er å gi mulighet for å bruke coronasertifikatet. Et annet er å justere på TISK-metoden, altså hvordan vi bruker testing og karantenering, sier Guldvog.  – Vil dere fjerne mulighet for å teste seg ut av karantene? – I dag er det ikke smittekarantene for nærkontakter. Smittekarantene er erstattet ved ulike testgregimer. Vi erfarer at dette har gitt ganske store lekkasjer blant husstandsmedlemmer eller tilsvarende nære. Derfor ser vi litt nærmere på hvordan testing og bruk av karantene bør innrettes i disse situasjonene. Jeg må understreke at det ikke er truffet noen beslutning som følge av dette, sier Guldvog. Disse tiltakene har Helsedirektoratet vurdert: Coronasertifikat – Enten i de områdene som har mye smitte, for å kunne holde åpent. Eller å ta i bruk koronasertifikat i en større del av landet, i deler det er ikke er utbrudd, for å hindre at det blir utbrudd og større smitte. Begge de mulighetene har vi sett på. Da kan det bli mulig å ta det i bruk ved større arrangementer, ved for eksempel kinoer, restauranter og så videre, der mange mennesker samles i det offentlige rom. Koronasertifikatet kan hindre at man ikke trenger å ta aktiviteter ytterligere ned. Det vil gjøre at det er en lavere risiko for at man får smitteutbredelse under arrangementer eller andre steder man tar sertifikatet i bruk. – Dere har sett på en mer utstrakt bruk enn hva vi har hatt tidligere, med for eksempel kino og restauranter?  – Vi har sett på det. Og vi har naturligvis ikke konkludert, men formålet med koronasertifikatet vil være å hindre at det er nødvendig å gå til ytterligere begrensninger. Koronasertifikatet blir på den måten et alternativ til ytterligere begrensninger. Han påpeker at det ikke er nødvendig å definere corona som et alvorlig utbrudd av en allmennfarlig smittsom sykdom for å ta i bruk coronasertifikat. På spørsmål om de nå vil redefinere, svarer han: – Vi vurderer dette fortløpende. Danmark innfører fredag coronasertifikat i utelivet, innendørs serveringssteder, arrangementer og aktiviteter med over 200 innendørs og 2000 utendørs. Det vil også gjelde i for eksempel badeland, lekeland, fornøyelsesparker, spillehaller, kasino og konferanser, foredrag og messer.  – Kan en slik løsning bli aktuelt i Norge? – Det kan det. Vi jobber med dette i to faser

Helsedirektoratet:  Disse tiltakene anbefaler de


Morten Hedenstrøm (76) jobber gratis med å kjøre ut mat til eldre, men tapte så mye penger på å bruke egen bil at han vurderte å slutte.  Kilometergodtgjørelsen dekket rett og slett ikke kostnadene. Så fant Vestby kommune en løsning. Dermed kunne han fortsette. Den pensjonerte læreren fra Son har jobbet for frivillighetssentralen i drøyt to år. Han kjører ut varm mat til eldre i kommunen tirsdag og torsdag. Maten, forteller Hedenstrøm, henter han på Vestby sykehjem for så å kjøre den ut i store  varmebeholdere. Selv på julaften var han i sving. – Jeg kjører på kryss og tvers i kommunen, opp mot seks mil to ganger i uken med 24–25 stopp hver gang. Statens satser for kilometergodtgjørelse på 4,03 kroner holder ikke med dagens drivstoffpriser. I tillegg kommer dyrere forsikring fordi jeg kjører så langt og slitasje på bilen, sier Hedenstrøm til VG.  Av de 4,03 kronene per kilometer er 3,50 kroner skattefrie. De siste 53 ørene må han skatte av. Satsen var høyere før Hedenstrøm er ikke alene om å irritere seg over at den skattefrie satsen har stått stille siden 2017, ja kjøregodtgjørelsen har faktisk blitt redusert. I 2015 fikk man nemlig 4,10 øre skattefritt per kilometer til og med 10.000 kilometer for å bruke privat bil i jobben mens dette ble kuttet til 3,80 kroner i 2016. I 2017  ble den skattefrie delen satt videre ned til 3,50 kroner, og det er den fortsatt. Til sammenligning fikk man 3,90 kroner per kilometer skattefritt i 2012. – Jeg kjørte helt klart med tap og vurderte sterkt å slutte, forteller Hedenstrøm.  Men han trives med matutkjøringen og føler at de eldre setter pris på at det er samme mann som kommer jevnlig. – Jeg gjør ikke dette fordi jeg er avhengig av pengene. Jeg gjør det fordi jeg har tid og synes det er en hyggelig oppgave. Kommunen trengte sjåfører og jeg er glad i å kjøre bil, sier 76-åringen som er veldig takknemlig for at rådmann Sjur Authen i Vestby kommune har funnet en løsning. – Vi har gitt sjåførene et lastetillegg på to kroner kilometeren. Vi følger statens regulativ og det gjelder alle i kommunen, sier Authen til VG.  Dette tillegget ble innført tidligere i år. Får en krone ekstra Arnfinn Særheim (56) fra Vigrestad på Jæren får ekstra kjøregodtgjørelse av arbeidsgiveren for ikke å gå med underskudd på å bruke egen bil i jobben. – Drivstoffprisene har steget 10 kroner literen på to år, men staten hever ikke satsene, sier Særheim til VG.  Han er rådgiver i Norsk landbruksrådgivning og kjører mye når han reiser rundt til bønder på Jæren. Rundt 12.500 kilometer i året sitter Særheim bak rattet i embeds medfør.   – Vi i Rogaland har fått en krone ekstra per kilometer og det hjelper på, men ikke alle får det. Og den ekstra kronen må vi skatte av. Og kjører du mye i jobben, må du betale mer for å forsikre bilen, sier Arnfinn Særheim. Gisle Tungland, daglig leder i Norsk landbruksrådgivning Rogaland, forteller at den ekstra kronen ble innført før drivstoffprisene føk i været. – Det gjorde vi rett og slett fordi den statlige satsen ikke dekker kostnadene for den enkelte medarbeiders bruk av egen bil. Nå burde vi egentlig lagt på enda mer, men vi forventer at staten øker satsen, sier han til VG. – Det er lenge siden den statlige satsen dekket kostnadene, og det betyr skatt for den ansatte og arbeidsgiveravgift for oss. Det er lite  næringsvennlig, legger han til. Statsbudsjettet Statens satser blir til gjennom årlige forhandlinger mellom Kommunal- og distriktsdepartementet (KDD) og hovedsammenslutningene i staten. – Det er ikke naturlig at politisk ledelse kommenterer dette et halvt år før nye forhandlinger finner sted, skriver kommunikasjonsenheten i KDD

Kjører ut mat til eldre:  Det ble et pengesluk


Torsdag og fredag kan det bli opp mot 20 grader flere steder i Sør-Norge. Dermed fortsetter også den store skogbrannfaren. Det er igjen klart for å finne frem sommertøyet. I hvert fall for noen dager.  Nå kommer nemlig en høytrykksrygg over Sør-Norge. Østafjells får det beste været de neste dagene, og kan vente seg temperaturer opp mot 20 grader torsdag og fredag. – Det blir en liten smak av sommer. Gjennom helgen synker det litt Østfjells, men holder seg på 13–15 grader, sier vakthavende meteorolog Siri Wiberg.  I hovedstaden er det meldt opptil 18 grader torsdag og fredag.  Ellers vil temperaturene i resten av Sør-Norge ligge jevnt på 10–12 grader lørdag og søndag.  Vinteren gir seg ikke i nord På Vestlandet og i Trøndelag blir det vått fredag, og det blir en del vind i Midt-Norge.  – Vi kommer til å se sørvestlig kuling på kysten, og det vil også bli kjøligere i  Trøndelag og Møre og Romsdal, med rundt 5 grader i Trondheim, sier Wiberg. Mens Nord-Norge får «ganske mye vær», med et lavtrykk som først passerer natt til fredag. – Det blir Nordland og Troms som får mest vind og nedbør, men det er ganske mildt, så det vil nok komme som regn fredag og lørdag. I Bodø vil det ligge på rundt 10 grader fredag, og 3–4 gjennom helgen.  Søndag kan temperaturene komme ned mot null, og nedbør kan dermed falle som snø denne dagen i Finnmark og Troms. – Vinteren har ikke helt tenkt til å gi seg i nord, sier Wiberg.  Fortsatt stor skogbrannfare Det er for tiden stor skogbrannfare i Sør-Norge etter en lang periode uten regn, og brannvesenet rykker stadig ut til nye branner.   – På Vestlandet vil nok brannfaren stedvis bli borte på grunn av nedbør, mens Østafjells opprettholdes det tørre været. Det er ekstremt tørt nå, sier meteorologen. Meteorologisk institutt har sendt ut oransje farevarsel for hele Sør-Norge. Brannvesenet har bedt folk om å droppe engangsgrillen, og oppfordrer alle til å være ekstra forsiktige.  – Skal man på tur i skog og mark, så fortsett for all del med det. Men tiden er nok inne for å prøve noe annet enn grillpølser, sa brigadesjef Knut Halvorsen i Oslo brann- og redningsetat til NTB tirsdag. Hittil i år har brannvesenet rykket ut på over 600 oppdrag relatert til gress- og skogbranner. Bare i Oslo har brannvesenet rykket ut på nær 50 slike oppdrag. – Det er et ganske høyt tall. Det er rett og slett ekstremt tørt nå, sier Halvorsen. Årets april måned var den niende tørreste på Østlandet siden år 1900. Skogbrannfaren er nå på et langt høyere nivå enn det som er vanlig på denne tiden av året.


Tyrkiske medier melder at kvinnen antakelig døde som følge av drukning, men at hun vil bli obdusert for å fastslå endelig dødsårsak. Utenriksdepartementet bekrefter dødsfallet overfor VG torsdag formiddag. Den avdøde kvinnens pårørende er varslet. – Utenriksdepartementet er kjent med at en norsk borger er funnet omkommet i Tyrkia, sier pressetalsperson Ragnhild H. Simenstad til VG. Simenstad sier videre at ambassaden i Ankara har kontakt med pårørende. – De følger opp i tråd med gjeldende rammer for konsulær bistand, sier hun. Kvinnen ble funnet i vannkanten på en strand i Antalya, ifølge tyrkiske medier. De melder også at kvinnen antakelig døde som følge av drukning, men at hun vil bli obdusert for å fastslå endelig dødsårsak. UD ønsker ikke å kommentere kvinnens dødsårsak, utover å bekrefte at de er kjent med dødsfallet.


Politiet er interessert i et SIM-kort som knyttes til en Bunnpris-butikk i Oslo i 2017. Bare noen hundre meter unna samlet et kryptomiljø seg i samme periode. Mandag denne uken ba politiet om hjelp fra publikum i jakten på informasjon om totalt 20 norske telefonnumre som var til salgs i en Bunnpris-butikk i Lofotgata 2 ved Alexander Kiellands plass i Oslo i perioden mai til desember 2017. Et av disse telefonnumrene – 40 74 56 68 – kan knyttes direkte til de avanserte planleggingsskrittene før Anne-Elisabeth Hagen forsvant 31. oktober 2018. Sammen med en stjålet passkopi, en falsk e-post-adresse og en firmaadresse i Mandal ble dette telefonnummeret brukt for å opprette en konto på en vekslingsbørs for kryptovaluta. I den samme tidsperioden som telefonnummeret var tilgjengelig for salg i Bunnpris-butikken, var Alexander Kiellands plass et samlingssted for mange kryptovaluta-interesserte. Sommeren 2017 åpnet et kontorfellesskap dørene kun 300 meter unna Bunnpris-butikken. Her ble landets første minibank for bitcoin etablert, og kontorfellesskapet tiltrakk seg mange med interesse for kryptovaluta. Denne sommeren og høsten ble det arrangert flere foredrag om temaet. I umiddelbar nærhet lå det også en restaurant hvor mange kryptointeresserte pleide å samle seg. Restauranten var en av de første i Norge som innførte bitcoin som et betalingsalternativ. En av gründerne bak kontorfellesskapet uttalte i juli 2017 at målet deres var å etablere ti minibanker i Norge i løpet av dette året. Slik endte det ikke. VG har forsøkt å komme i kontakt med gründeren, men uten hell. Minibanken lot folk kjøpe bitcoin for norske krone mot et lite gebyr – og gründeren fortalte at den første kunden allerede hadde vært innom på dette tidspunktet. Krypto-eksperten Torkel Rogstad forteller at kafeen og kontorfellesskapet i flere år var en samleplass for bitcoin-miljøet, både i form av arrangementer og et sted å henge med venner med felles interesse. Han var der første gang på et møte arrangert av Norges bitcoin- og blockchainforening i 2017. – Stemningen var elektrisk og det var masse folk i salen, sier Rogstad. VG har også vært i kontakt med flere andre personer som har vært en del av miljøet rundt Alexander Kiellands plass i 2017–2018. Ingen av dem ønsker å kommentere saken. Øst politidistrikt kartlegger nå hvem som har vært i området på relevante tidspunkt. «Kryptomannen» i avhør: Deltok på møter Det var i kontorfellesskapet at foredragene om kryptovaluta ble arrangert. På disse møtene deltok personer med kompetanse på kryptovaluta. En av disse personene var en mann i 30-årene fra Romerike, som senere ble pågrepet og siktet i Lørenskog-saken. Han har fått tilnavnet «Kryptomannen» på grunn av sine gjentatte møter om kryptovaluta med medsiktede Tom Hagen i 2017 og 2018. Han ønsket at Hagen skulle investere i et krypto-prosjekt. Både «Kryptomannen» og Tom Hagen er fortsatt siktet i Lørenskog-saken. Begge nekter straffskyld. I politiavhør har «Kryptomannen» forklart at han deltok på to eller tre møter som ble holdt i kontorfellesskapet på Alexander Kiellands plass i 2017 – og muligens i 2018. Ifølge «Kryptomannen» dreide møtene seg om kryptovaluta, mining og strømforbruk. I tillegg forklarte han at han nevnte sitt eget kryptoprosjekt og at han hadde en potensiell investor fra strømbransjen. Kontakten mellom Tom Hagen og «Kryptomannen» skal ha ebbet gradvis ut i 2018. I tillegg har både kontorfellesskapet og restauranten blitt lagt ned. «Kryptomannen» forsvarer, advokat Dag Svensson, ønsker ikke å kommentere saken. Politiet: Naturlig å kartlegge området VG har stilt politiet flere spørsmål om den geografiske nærheten mellom Bunnpris-butikken og kontorfellesskapet på Alexander Kiellands plass, som var et slags arnested for kryptomiljøet i Norge i 2017–2018. Blant annet om politiet har sjekket at det kan være en forbindelse og om hvordan politiet kartlegger hvem som oppholdt seg i området i den aktuelle tidsperioden

Lørenskog-saken:  Lå rett ved bitcoin- minibank


(Eintracht Frankfurt – West Ham 1–0, 3–1 sammenlagt) Jens Petter Hauge (22) spilte fra start da hans Eintracht Frankfurt kom seg til finalen i Europa League mot skotske Rangers. Det var nordmannen som ble felt da West Ham fikk et tidlig rødt kort.  – Jeg sparket ballen tilbake mot ballgutten. Det beklager jeg, men han kastet den veldig løst på meg, sa West Ham-manager David Moyes til BT Sports etter kampen.  Men 59-åringens oppførsel da han fikk rødt kort i sluttminuttene virket uansett som en voldsom overreaksjon. Han var et par centimeter unna å treffe ballgutten i bakhodet da han rasende dundret ballen mot ballgutten som da to med ryggen til. Det er godt mulig at dette får etterspill for den rutinerte manageren som var alt annet enn fornøyd med dommerne da finaleplassen glapp.  – Vi har hatt glede av å være med i turneringen, men jeg er ikke så sikker på om vi har hatt glede av dømmingen.  – Jeg er virkelig stolt av spillerne og hvordan de spilte med ti mann var fantastisk. Andre lag ville ha ramlet sammen og tapt med to eller tre. Guttene her er fantastiske. Tøffe gutter, roste skotten. Hauge fra start Hauge fikk sjansen fra start i sin andre kamp på rad ettersom danske Jesper Lindstrøm er ute med skade. Det var 11. gang han spiller dra start denne sesongen, og for tredje gang i Europa League.  22-åringen fikk da også en meget sentral rolle i dramatikken som utspant seg foran 52.000 tilskuere i Frankfurt.  Da 18 minutter var spilt ble Hauge spilt frem og var på vei alene igjennom da han gikk over ende i duellen med West Ham-back Aaron Cresswell. Dommer Jesus Gil Manzano dømte først frispark og gult kort, men etter å ha studert VAR-bildene dro han opp det røde kortet.  Uenige om utvisningen – Med rette er dette et rødt kort, mente Pål André Helland i Viaplay-studio.  Men studiokollega Eirik Bakke var ikke enig.  – Jeg mener at den er billig. Han er borti der, men jeg mener det er billig, sa Bakke før Helland kontret:  – Jeg vil ha rødt kort der ti av ti ganger. Gjør du et ærlig forsøk på å ta ballen er det ikke rødt kort, men det er ikke et ærlig forsøk med de hendene der oppe, sa Helland.  – Det er en tøff duell og jeg prøver å bruke kroppen min så godt jeg kan og komme meg foran. Jeg har ikke sett det igjen, så det er vanskelig for meg å si om det er korrekt eller ikke. Men når han først blåser er det naturlig for meg å tenke at det også skulle være rødt kort, sa Hauge selv om situasjonen da han ble intervjuet av Viaplay etter kampen.  West Ham-kaptein Declan Rice mente utvisningen var korrekt, men var generelt misfornøyd med dommer Manzano. – Det røde kortet var en riktig avgjørelse når man ser tilbake på det. Men ingen av dommeravgjørelsene så ut til å gå i vår favør. Dommeren så ut til å dømme for dem, og når du har noen imot deg er det ikke mye å gjøre, klaget midtbanestjernen ifølge BT Sports.  Med ti mann og 1–2 i første oppgjør ble det tøft for West Ham. Og verre skulle det bli, for bare minutter etter utvisningen kom scoringen.  Ansgar Knauff gjorde forarbeidet og Rafael Borre banket inn 1–0 fra åtte meters hold. Det ble kampens eneste mål, og selv om West Ham kom til et par brukbare sjanser ble det aldri spennende. Til det hadde vertene for god kontroll på Premier League-laget.  Tomas Soucek headet utenfor fra kloss hold i sluttsekundene, men en eventuell scoring da ville vært for sen til å skape trøbbel.  Stormet banen Mot slutten av oppgjøret ble det meget ampert, og Moyes ble altså sendt opp på tribunen da han rett og slett mistet besinnelsen på sidelinjen. Hauge var rett i nærheten av Moyes da han fikk det røde kortet. Se de ville scenene fra banestormingen i Frankfurt:  Fem minutter senere ble Hauge byttet ut med det som så ut som krampe, men han gjorde en god kamp og styrket sine muligheter til å få starte Europa League-finalen om et par uker.  Finalen spilles i Sevilla 18 mai, og motstander er altså Rangers som vant 3–1 hjemme mot RB Leipzig og 3–2 sammenlagt


«Skavlan» har aldri hatt færre seere enn denne høsten. Lørdag kveld sendes den aller siste episoden av «Skavlan» på TV 2. Men seertallene for programlederen har aldri vært lavere enn nå. Denne høsten har gjennomsnittet vært på 216.000 seere, som også inkluderer strømmetall fra TV 2 Play.  Så sent som våren 2015 hadde talkshow-kongen over en million seere på hvert program på NRK1.  – Vi blir en del av et lenge forutsett lineært fall. Og er det noe vi har lært av vår overgang til TV 2 i Norge, så er det at talkshow er et typisk lineært fenomen, som avhenger av forutsigbarhet og en god sendetid.  – Ambisjonen var jo å teste digitale muligheter for sjangeren, men dette har så langt hverken vi eller noen andre jeg vet om helt fått dreisen på, skriver Fredrik Skavlan i en e-post. Det vakte oppsikt da Skavlan valgte å forlate NRK og den attraktive «gullrekka» våren 2018. NRK-ledelsen la den gang ikke skjul på det først og fremst handlet om penger. – Vi var ikke i nærheten av tilbudet til TV 2. De har betalt mye mer, sa kringkastingssjef i NRK, Thor Gjermund Eriksen, til VG den gangen. Ifølge bransjenettstedet Kampanje var det over 20 millioner kroner som skilte budene fra NRK og TV 2 i 2018. Mistet seere etter overgang Våren 2018, den siste sesongen Fredrik Skavlan var på NRK, hadde han i snitt totalt 776.000 seere på hvert program. Men etter overgangen til TV 2 begynte seertallene å gå nedover. I seriens første sesong på TV 2 endte talkshowet opp med et snitt på 329.000 seere – i direkte konkurranse med Anne Lindmo og hennes «Lindmo» på NRK1. Programdirektør i TV 2, Trygve Rønningen, innrømmer at spesielt strømmetallene ikke ble som forventet for «Skavlan». – Det vi ser nå er at talkshow-sjangeren har vanskelig kår i den nye strømmeverden, sier Rønningen. Samtidig er han full av lovord om Fredrik Skavlans jobb i TV 2. – Da vi valgte Skavlan var han et viktig bidrag til variasjonen i vårt programtilbud og for TV 2 var det også en fjær i hatten at han ville jobbe for oss. – Det er djervt av han å gi seg nå. Han har en enorm suksess i Sverige og han gir seg på topp. Fredrik Skavlan er en god journalist og dette er ikke det siste vi har hørt fra han, sier Rønningen. I fjor høst lå seertallene på «Skavlan» i Sverige på mellom 1 million og 1,3 millioner. Fredrik Skavlans produksjonsselskap, Monkberry, kan også notere seg for gode seertall for hans erstatter, Carina Bergfeldt. Hennes talkshow har svingt mellom 1,4 millioner og opp til i underkant av to millioner. Bergfeldt har også hatt bedre strømmetall enn Skavlan og skal etter planen ta over sendetiden til «Skavlan» i Sverige til neste år. TV 2 har derimot ingen planer om å erstatte «Skavlan» med noe nytt talkshow. – Nå skal vi ta en fot i bakken og finne ut mer om hva den nye måten å drive denne typen ordskifte på som talkshow er, sier Rønningen. TV-sjef Marianne Massaui i MediaCom er i tvil om «Skavlan» vil bli savnet på TV-skjermen. – Men han vil bli husket på en god måte og han fortjener en hyllest for den jobben han har gjort. Han har bygget opp Norges største talkshow og hatt vanvittige gode seertall. Ikke bare i Norge, men også i Sverige. Jeg synes han bør bæres ut på gullstol, sier Marianne Massaui.


Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) innfører nye karanteneregler for vaksinerte voksne og varsler innstramming på grensene.  Det blir ingen ny nedstengning i Norge nå. Statsministeren mener Norge tåler mer smitte enn tidligere, men påpeker at de må ha kontroll.  Regjeringen innfører derfor nye nasjonale påbud og anbefalinger.  Dette er de nye reglene:  Fra onsdag 1. desember gjelder følgende påbud:  – Kommuner med økende smitte og økende belastning på helse- og omsorgstjenesten bør i tillegg vurdere behovet for egne og strengere lokale tiltak, skriver helseminister Ingvild Kjerkol i en pressemelding.  Dette er de nye anbefalingene – Mitt hovedbudskap i dag er at pandemien ikke er over, den har kommet inn i en ny fase, sier statsminister Jonas Gahr Støre.  Vaksinekrav til kommunene Statsminister Støre mener at vaksinering er det viktigste tiltaket nå. De planlegger for at alle over 18 år får tilbud om en oppfriskningsdose før påske, og mener kommunene må klare å sette 400.000 vaksinedoser i uken fremover.  – Vaksinedekningen i Norge er god, det er likevel 350.000 personer over 16 år i Norge som ikke er vaksinert, påpeker Støre.  Statsministeren gir klar beskjed til kommunene om å få opp tempo i vaksineringen. Regjeringen sier kommunene må ha et vaksinasjonstilbud som ikke krever at man må bestille time.  Kommunene får nå «plikt til å tilby lett tilgjengelig vaksinetilbud», varsler regjeringen.  – Nå kommer en forskrift for å sikre et mest mulig tilgjengelig vaksinetilbud. Vi vil også opprette en nasjonal vaksinasjonstelefon som kan svare på faglige og praktiske spørsmål på ulike språk, skriver helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol i en pressemelding.  Varsler innstramninger på grensen Støre annonserer ikke hvilke innstramninger det blir på grensene nå foran Stortinget, men sier:  – Vi jobber nå med nye innstramninger i grensereglene.  Dette er allerede innført:  Siden 19. november har det blitt strammet inn på flere områder.


LONDON/OSLO Engelske medier er nesegruse av beundring over Erling Braut Haaland (22) etter hans to scoringer i Premier League-debuten for Manchester City. Både scoringene og banningen i tv-intervjuet er temaer etter Citys 2–0 seier over West Ham. – Det er nesten som om han er et supermenneske med tanke på styrken. Han er som Ivan Drago (i Rocky-filmene), hvor han tar folk opp og kaster dem rundt. Det er som Bond-skurken «Jaws», hvor det bare føles urettferdig, sier anerkjente Gary Neville i Sky Sports. Manchester United-legenden er dypt imponert over det han så fra kommentatorplass på London Stadium søndag kveld. – Det føles urettferdig å ha så mye fart, akselerasjon, styrke og kvalitet. Vi har sett dette skje foran øynene våre. Det er noe å tenke på for alle de andre i ligaen, sier Neville. – Alle spillemønstrene City har hatt, er endret litt på grunn av dette monsteret av en fotballspiller. Vi så det beste av det i dag, men vi så også tilfeller hvor lagkameratene ikke så han. Også i avisspaltene hagler det med lovord. – Fansen kunne ikke la være å le av Erling Haalands intervju etter kampen ... da han ved et uhell bannet direkte på luften, skriver Daily Mail. – Den 22 år gamle stjernespissen scoret to ganger i sin Premier League-debut og stilnet kritikerne etter å ha blitt nøye vurdert for sin prestasjon i Community Shield sist helg, fastslår London-avisen. – Erling Haalands tidlige påvirkning på Manchester City ser allerede illevarslende ut for (de andre i) Premier League, skriver Independent. – Etter at spissen brakte en ny dimensjon til Manchester City i sin 2-0-seier mot West Ham, må de andre lagene finne ut hvordan de skal stoppe Pep Guardiolas lag på nytt, fortsetter avisen. På Skys hjemmesider analyserer Nick Wright kampen: – Dette ga en første pekepinn på hvor mye nordmannen kan heve dette allerede strålende laget. Om det første målet, der Haaland ble felt og selv satte inn straffen, skriver Wright: – Det var det første glimtet av Haalands ekstraordinære fysiske egenskaper, kraften og akselerasjonen som er med på å gjøre ham til en så formidabel motstander. Det ble etterfulgt av et eksempel på hans avslutningsevne. Den kjølige straffen ble plassert ned i hjørnet. – Haalands andre mål, midtveis i 2. omgang, viste de samme egenskapene. Nok en kirurgisk avslutning, fastslår Sky-eksperten. Også lokalavisen er full av lovord: – Erling Haaland utgjorde forskjellen da Manchester City fikk en vanskelig bortekamp til å se lett ut og hente tre verdifulle Premier League-poeng, skriver Manchester Evening News. – Pep Guardiolas nye nr. 9 plantet ballen i mål etter å ha blitt felt. Det var en fantastisk City-prestasjon, men det var Haaland som til slutt fikk dominansen ut i tellende resultater med sine to mål. Avisen gir Haaland best karakter av samtlige City-spillere på sin spillerbørs.  – Ordnet straffesparket med et flott løp, scoret fra straffesparkmerket, samarbeidet bra med lagkameratene hele matchen - alt veldig lovende fra et City-synspunkt, skriver Manchester Evening News. – Erling Haaland stilnet tvilerne lørdag med to mål i sin Manchester City Premier League-debut mot West Ham, fastslår talkSPORT. – Men 22-åringen klarte ikke helt å skjule irritasjonen over å ikke score flere i intervjuet etter kampen, da han ved et uhell ga fra seg et par utsagn, noe manager Pep Guardiola så på som en positiv ting, fortsetter talkSPORT om Haalands to ganger «shit» i tv-intervjuet. The Times er opptatt av samarbeidet mellom nordmannen og Kevin De Bruyne: – Haaland og De Bruyne kan bli en dødelig duo, fastslår avisen.

United-legende:  - Det føles urettferdig