En liten gruppe russere demonstrerte søndag mot «russofobi», samtidig som det ble holdt en appell med støtte til Russlands invasjon av Ukraina.  Russere i Norge med ulikt syn på krigen har i to måneder forsøkt å finne ut hvordan de skal forholde seg til invasjonen – og hverandre.  Søndag møttes en del av dem, da det ble det arrangert en prorussisk demonstrasjon foran Stortinget, samtidig som russiske motdemonstranter markerte rett over gaten. Symboler (som bokstaven Z) og plakater som ytret direkte støtte til krigen var ikke tillat av arrangøren.  Formålet med demonstrasjonen var ifølge arrangøren ikke å ta side i krigen, men å rette oppmerksomhet mot det de omtaler som russofobi, hat og diskriminering mot russisktalende. Appellen under demonstrasjonen inneholdt likevel et omfattende forsvar for at invasjonen av Ukraina er riktig, og motdemonstrantene argumenterte for at påstanden om russofobi var «en avsporing for å bagatellisere krigen».  Dmitri Rybakov (37) fra Kristiansand, som har bodd i Norge siden 1998, er en av arrangørene bak søndagens demonstrasjon.  Han kommer opprinnelig fra Murmansk og jobber i dag som sivilingeniør.  – Jeg kan ikke si at nordmenn er veldig russofobiske. Det er enkelttilfeller, og det blir fordømt av regjeringen. Men ser du ut i Europa, fjernes kulturmonumenter, navneskilt og gater, samtidig som konserter blir avlyst og sportsutøvere nektes å delta, sier Rybakov.  Plakatene demonstrantene hadde med, rettet også kritikk mot mediene. – Grunnen til at vi ikke bare snakker om russofobi, men også mediene, er at vi mener medienes svart-hvitt-bilde av konflikten er en av hovedårsakene til russofobi, sier Rybakov. Kirill Belov (33), som har bodd i Norge siden 2001, oppfordret russere i Norge til ikke å delta i demonstrasjonen i et opprop i Klassekampen, sammen med 97 andre. Han er opprinnelig fra en forstad til Moskva og jobber i dag som ventilasjonsmontør i Oslo-området.  – Det er noen av våre naboer som har det mye verre enn oss. Denne markeringen burde være rettet mot å bekjempe krigen, kun på den måten kan russofobi bekjempes, mener jeg. Han tar tydelig avstand fra invasjonen av Ukraina, som han kaller «en forbrytelse mot den frie verden».  Belov forteller at både forholdet til familie i Russland og moren i Norge er blitt vanskelig som en følge av krigen.  – Jeg har mistet kontakt med min kusine, min tante, min fetter, som alle støtter denne «spesialoperasjonen». Moren min støtter også regimet i Russland, det er vanskelig å forholde meg til dem, sier han. Og fortsetter: – Det går en rød linje gjennom familien min, og den har splittet landet i to, og jeg er ikke den eneste. Jeg har venner som har mistet kontakt med sine kjære på grunn av konflikten. Motdemonstranter søndag fortalte lignende historier. Peter, som ikke ønsket å la seg sitere under sitt fulle navn, fortalte om hvordan søsteren er motstander av krigen, samtidig som hun er gift med en russisk offiser.  – De prøver å ikke snakke om det, og holde samtalen til hverdagslige ting, sier han.  En av arrangørene av motdemonstrasjonen er Evgenia Khoroltseva (44), som har bodd i Norge siden 2000.  – Vi mener demonstrasjonen er en avsporing for å bagatellisere krigen, sier hun. Under markeringen søndag holdt Bjørn Nistad (58), som har doktorgrad i russisk historie, en appell hvor han uttrykte helhjertet støtte til invasjonen av Ukraina.  «Hvem i all verden ville ikke ha reagert», sa Nistad, og la ansvaret for krigen på Ukraina, som han mener driver «terrorisme overfor egen befolkning» og er styrt av «amerikanernes president».  – Denne krigen begynte ikke med invasjonen av Ukraina, sa Nistad, før han rettet på seg selv og kalte invasjonen en «militær intervensjon».   – Jeg mener det er en riktig krig, sa Nistad til VG etterpå.  Nistad var i mange år en profilert debattant og forkjemper for Putin-regimets syn i store norsk aviser

Demonstrasjon i Oslo:  - Jeg mener det er en riktig krig


BERGEN (VG) Christian Lawley (40) hadde bestemt seg for å flytte til København for å få tilgang til medisinen han trenger for å få puste.  Nå kan han fortsette livet i hjembyen Bergen med samboeren og datteren på åtte uker.  Mandag besluttet det statlige organet Beslutningsforum at Lawley og andre pasienter med lungesykdommen cystisk fibrose skal få den livreddende pillen Kaftrio. –  Dette er en gledens dag. Det er en dag jeg har ventet på i 34 år, forteller 40-åringen til VG. Lawley sier han visste at Beslutningsforum skulle ha møte i dag, men at han ikke var kjent med at Kaftrio-saken sto på sakslisten.  – Da jeg fikk vite at det var tema tenkte jeg at i dag får jeg vite om jeg blir dansk eller ikke. Det har vært mange klemmer og mange tårer i dag, sier Lawley, som tok fri fra jobben da nyheten kom like før klokken 10. Lawley fikk  konstatert cystisk fibrose som seksåring, og er en av rundt 400 personer i Norge med diagnosen.  I fjor høst var lungekapasiteten hans nede i 41 prosent, fortalte han i et intervju med VG i desember i fjor.  Samboeren Silje var da gravid med deres første barn. – Vi måtte foreta et valg. Etter sommeren fikk jeg beskjed om at jeg er blitt resistent mot antibiotika, som jeg er avhengig av å bruke for å rense lungene. Det betyr at hvis jeg får lungebetennelse, så risikerer jeg å dø, fordi ingen medisin vil virke, sa han da. Paret bestemte seg for at Christian skulle flytte til Danmark for å få tilgang til pillene, som danske pasienter får på blå resept. Nå slipper han å forlate familien i Bergen. – I dag kan jeg si til meg selv at det er her vi skal være. Vi slipper å selge huset, og vi slipper å splitte familien. Endelig kan jeg begynne et liv jeg har hatt på vent i så mange år.  Det amerikanske preparatet Kaftrio, som koster 227.000 kroner i måneden, har vist seg å ha svært god effekt  hos pasienter med cystisk fibrose. Men pillen har inntil i dag ikke vært godkjent for bruk i Norge, og pasientene har derfor måttet finansiere behandlingen av egen lomme. Takket være en større pengegave fra et familiemedlem, og en Spleis-aksjon som innbrakte over 600.000 kroner, kunne Lawley starte på Kaftrio-behandlingen i fjor høst. I midten av november tok Christian Lawley sin første pille.  Etter bare noen dager merket han fremgangen. – Jeg har opplevd et mirakel, sa han til VG i desember. I løpet av noen dager økte lungekapasiteten fra 41 ti 48 prosent. I dag er lungekapasiteten på 55 prosent, og 40-åringen er kvitt både tingpustheten og slimet i lungene. Han har heller ikke behov for antibiotika lenger. –  Nå har jeg livskvalitet.  Før jeg begynte på medisinen kunne jeg ikke løpe mer enn to minutter før jeg måtte brekke meg. Nå løper jeg opptil 40 minutter uavbrutt, to-tre dager i uken. Jeg sykler tre dager i uken og går toppturer på ski.  Før kunne folk høre pusten min på lang avstand, i dag går jeg fra «alle», sier han. 10.  juni i år ville den siste esken med innkjøpte Kaftrio-piller vært tom. Om Beslutningsforum ikke hadde godkjent pillen for bruk i Norge, hadde Christian Lawley lagt en plan for å kunne fortsette behandlingen, inntil han hadde  vært gjennom en medisinsk godkjenningsprosess i Danmark og fått jobb i landet. Det ville i så fall innebære flere flyreiser til Argentina, der en kopi av medikamentet, et såkalt generisk legemiddel,  er tilgjengelig.  – Planen var da å hente tre måneders forbruk i Argentina, og benytte den til jeg hadde flyttet ti Danmark neste år. Medisinen koster mye også i Argentina, rundt 35.000 kroner for en måneds forbruk, men det er langt fra det jeg har betalt hittil.  Lawley sier det har vært en belastning å vente på at norske myndigheter skulle ta stilling til om medisinen skulle godkjennes for bruk i Norge. – Man går og tenker på om medisinen vil fungere, og hvor lenge midlene vil rekke.  Det kverner i hodet hele tiden


Den russiske missilkrysseren «Moskva» sto i brann natt til torsdag etter at den skal ha blitt truffet av ukrainske missiler. Nå bekrefter Russlands forsvarsdepartement at skipet har sunket. Ifølge det russiske nyhetsbyrået RIA bekrefter Russlands forsvarsdepartement at den russiske missilkrysseren «Moskva» har sunket.  Da «Moskva» skulle taues til bestemmelseshavnen, mistet skipet stabiliteten på grunn av skader på skroget som følge av brannen fra detonasjonen av ammunisjon, skriver forsvarsdepartementet ifølge RIA. I stormfull sjø sank skipet. Ifølge nyhetsbyrået TASS sier forsvarsdepartementet at mannskapet har evakuert til andre skip i området. Onsdag kveld hevdet ukrainske myndigheter at «Moskva» hadde blitt truffet av to ukrainske Neptun-missiler og sto i brann. Russland bekreftet natt til skjærtorsdag at missilkrysseren brant, men hevdet at detonert ammunisjon om bord var årsaken.  Det er fortsatt ikke delt noen bilder av skipet.  Omfattende skader Torsdag ettermiddag sa Pentagon i en oppdatering til en rekke journalister at skipet fortsatt kjempet mot flammene. Skipet skal ha omfattende skader. Ifølge Pentagon skjedde hendelsen omkring 60 nautiske mil – eller omkring 110 kilometer – fra land, som skal være innenfor rekkevidde for neptunmissilene. Pentagon ville imidlertid ikke slå fast hva som forårsaket brannen. USA antok da at skipet var på vei til Sevastopol på Krim for reparasjoner. Flere andre russiske krigsskip skal ha flyttet seg lenger unna land. Hevdet skipet hadde sunket – Hvor er «Moskva»? Hun druknet. Rådgiveren til president Volodymyr Zelenskyj, Oleksij Arestovytsj, hevdet torsdag morgen at det russiske krigsskipet «Moskva» hadde sunket etter ukrainske angrep. Torsdag formiddag, flere timer etter at Ukraina sa «Moskva» hadde «druknet», sa det russiske forsvarsdepartement at skipet fortsatt flyter. Så torsdag kveld kom meldingen om at marinefartøyet hadde sunket. Kreml og Pentagon avviste påstander Russland hevdet tidligere torsdag å ha kontroll på brannen på skipet og sa de var i ferd med å undersøke brannårsaken. Skipets viktigste våpen og ammunisjon skal være uskadet i brannen, og det ble jobbet med å taue skipet tilbake til en havn, meldte det russiske forsvarsdepartementet. Torsdag kveld kom altså nyheten om at skipet har sunket. USA avviste også tidligere torsdag at det russiske flaggskipet hadde sunket og bekreftet ikke Ukrainas påstander om at det ble truffet av missiler. – Vi er ikke helt sikre på hva som skjedde. Vår vurdering er at det skjedde en eksplosjon, minst en eksplosjon på skipet, en ganske stor en også. Den forårsaket omfattende skader på skipet, sa Pentagon-talsmann John Kirby til CNN. – Vår vurdering er også at skipet kan fortsette og at det gjør dette. Det ser nå ut til å være på vei østover. Vi antar at det legger til kai i Sevastopol for reparasjoner, sa Kirby. Orlogskaptein og forsker ved Sjøkrigsskolen, Tor Ivar Strømmen, sa til VG torsdag morgen at skipet uten tvil er truffet og at det trolig er snakk om ukrainske Neptun-missiler. – Hun er truffet, ingen tvil, sa han. «Moskva» har i utgangspunktet tredobbelt luftvern, forklarer Strømmen:  Langtrekkende og kortrekkende luftvernmissiler, samt Gatling-kanoner på nær avstand. Skipet utgjør luftvern ikke bare for seg selv, men for mange andre russiske styrker i nærområdet.  Dermed kan ikke luftvernet ha fungert, sa Strømmen.  – Om det i så fall er menneskelig feil eller teknisk feil, vet jeg ikke. Skipet har i utgangspunktet et veldig potent luftvern, sa Strømmen. – Det skal i utgangspunktet ikke være noe problem for «Moskva» å håndtere et angrep med slike missiler, sa Strømmen. Den enorme missilkrysseren ble bygget på 80-tallet og var ansett som flaggskipet i den russiske Svartehavsflåten


BORODJANKA (VG) Russiske soldater la miner i åkeren hans og ødela traktorer og såmaskiner. Når ukrainske bønder rammes av krigen, får det konsekvenser for hele verden. Hele livsverket til bonde Bat Batov (62) ligger i ruiner. I to uker herjet russiske soldater rundt på gården hans og ødela alt de kunne finne. Nå mangler han deler for å kunne reparere maskinene, han mangler diesel, såkorn og gjødsel. I tillegg er havner og veier stengt av aktive krigshandlinger. «Verdens kornkammer» og «Europas brødkurv» er kallenavn på Ukrainas fruktbare matjord. Landet er blant verdens største eksportører av hvete, bygg, solsikke og mais. Ifølge en rapport står Russland og Ukraina til sammen for 30 prosent av verdens hvete- og byggeksport. I tillegg til det de eksporterer, produserer de to landene også mye korn som blir i innenfor grensene.  Men når de to landene er i krig med hverandre, betyr det matkrise og høyere priser i mange land. Gule tepper med solsikke og rapsblomster er det som sammen med flere kornarter vanligvis fyller Batovs 2000 hektar med jord. – Hvis jeg hadde hatt utstyr og diesel, ville det likevel vært jorder jeg ikke kunne sådd. Vi vet ikke hvor i åkeren de har lagt ut miner, og jeg står i en lang kø for å vente på minerydderne, forklarer han. Petro Melnyk, er leder i en av de største bondeorganisasjonen i Ukraina, Association «Ukrainian Agribusiness Club» (UCAB). Han nevner tilgang og priser på diesel og gjødsel som de største utfordringene, ved siden av at svært mange som jobber i landbruket nå er blitt soldater i krigen isteden. – Mangel på kapital er også et stort problem, sier Melnyk til VG. Det er en ganske stor gård Batov har brukt 38 år av livet sitt på å bygge fra grunnen. I tillegg til det han dyrker, har han 800 kuer, både til melk og kjøttproduksjon. – Se her, sier han og slår armen ut mot de store hallene der det står flere traktorer, såmaskiner, lastebiler og annet utstyr. Noen er utbrent, andre bare skrudd fra hverandre og ødelagt. Også huset til sønnen hans, som er odelsgutt, ble brent ned til grunnen, forteller Bat, som ikke ønsker å la seg fotografere.  Rekker ikke å så hvete – Det virker som det har gitt dem glede å bare ødelegge, jeg forstår det ikke. Kontorbygningen hans har de brukt som bosted. PC, telefoner, og verdisaker er fjernet eller ødelagt. Dokumenter er brent. Tomflasker og søppel ligger igjen. – I dag har jeg vært på møte med regnskapsfører og bank. Vi må rekonstruere alt, avtaler, betalinger, kontrakter, lagerbeholdninger, alt er borte. I ti dager har de 50 fast ansatte på gården pluss familie forsøkt å rydde opp etter russerne. Uten vann, uten elektrisitet. Ennå er det fulltidsjobb å reparere før de kan begynne med drift igjen. – Jeg rekker nok ikke å så alt jeg skal i vår, hvete er allerede for sent. Uten gjødsel blir kvaliteten dårligere, men han håper avlingen kan brukes til dyrefor. Da russerne kom, var Batov snarrådig nok til å redde dyra sine. Bønder VG har snakket med andre steder, har ikke vært like heldige. En bonde ved byen Makariv opplevde at russerne skjøt over 100 av kuene hans. En annen fikk gården skutt i stykker. – Jeg har en stor potetkjeller under bakken. Der fikk vi loset ned alle kuene, og noen ansatte som trengte ly for bomberegnet. I flere uker bodde de der, melket kuene og livnærte seg på poteter. – Det gikk heldigvis bra med både mennesker og dyr, sier Batov. Sjekker korn for miner Inne i en av de store driftsbygningene ligger russiske ammunisjonskasser side om side med store hauger av hvete- og rug-avlingen fra i høst. Lageret hans med mais har russerne helt olje i, så den ikke kan brukes. Haugene med korn måtte også sjekkes for miner


Ole Gunnar Solskjærs etterfølger møtte pressen for første gang som Manchester United-manager fredag formiddag.  – Dette er en enorm klubb. Kanskje verdens største. Jeg gleder meg veldig til å jobbe med spillerne vi har her. Det er en stor utfordring, men jeg ser frem mot den, sier Rangnick under fredagens pressekonferanse. Mens Michael Carrick ledet laget til seier i sin tredje kamp mot Arsenal torsdag, observerte den tyske manageren kampen fra tribuneplass. Nå er visumet i orden, og Rangnick er klar til å lede laget mot Crystal Palace søndag.  Tyskeren avslører at han har snakket med Solskjær etter at nordmannen fikk sparken. – Vi snakket sammen forrige søndag før kampen mot Chelsea. Samtalen varte i over to timer, og han var veldig generøs og hjelpsom. Han kom med sine betraktinger og detaljer om laget. Mange er nok spent på hvilken innvirkning «Gudfaren av Gegenpress» vil ha på laget. Tyskeren skal ha sin første treningsøkt på Carrington senere i dag. – Jeg har sett de siste kampene. Det er åpenbart at laget har mye talent. Målsetningen for meg de neste ukene er å få mer balanse inn i det. For meg handler det om å minimere risikoen for at tilfeldigheter spiller inn, sier tyskeren, som også påpeker at han forsøkte å overtale Michael Carrick til å bli med videre. Caretaker-manageren ga seg etter gårsdagens seier mot Arsenal: Særlig spørsmålet rundt Cristiano Ronaldos evne til å presse og å være en god førsteforsvarer har vært reist siden Rangnicks inntog ble kjent.  – Man må alltid tilpasse seg etter spillerne man har. Ikke omvendt. Han er en strålende spiller. Jeg har aldri sett en 36-åring på det nivået. Han utgjør fortsatt en enorm forskjell. Dette er den tøffeste ligaen i hele verden, hvor vi trenger alle mann. Men det jeg så av ham i går signaliserte at han er mer enn villig til å gjøre den jobben som trengs. Cristiano Ronaldo var ikke den eneste enkeltspilleren Rangnick måtte svare på spørsmål om. Også Erling Braut Haalands navn dukket opp. Da avviste han på humoristisk vis at han har en bonus i kontrakten sin om han skulle klare å lokke nordmannen til United.  – At Erling er en fantastisk spiss er jeg fullt klar over. Jeg jobbet i Salzburg da de signerte ham fra Molde. I løpet av de to siste årene har hele verden fått se hvilken spiller han er, men da var det nok ingen som hadde trodd på denne enorme utviklingen. Men disse spekulasjonene er grunnløse. Jeg er mer enn tilfreds med det vi har her, sier Rangnick om jærbuen. Da Ole Gunnar Solskjær kom inn som midlertidig manager i desember 2018, gjorde han sakene sine så godt at ansettelsen ble gjort permanent noen måneder senere. Rangnick utelukker ikke å gripe den samme muligheten, skulle den komme. – Klubben har vært veldig klar på at det er snakk om seks måneder som manager. Vi har ikke snakket om hva som skal skje til sommeren. Nå leter de etter en annen manager, men om de henvender seg til meg, får vi se hva som skjer. Dette er foreløpig bare hypotetisk. Rangnick fikk naturlig nok spørsmål om hva han kan oppnå når det kommer til tabellplassering. Foreløpig er det tre poeng opp til den viktige 4.-plassen. Rangnick fikk tilbud fra nettopp Chelsea tidligere i år. I stedet var det Thomas Tuchel som kom inn og gjorde umiddelbar suksess. Grunnen til at Ragnnick takket nei til London-klubben er flerdelt.  – Da Chelsea kontaktet meg i februar, snakket de kun om en periode på fire måneder. Det var ingen perspektiv på å jobbe lenger sammen. Her snakker vi om nesten syv måneder. I tillegg har vi blitt enige om en konsulentrolle på to år. Og for å være ærlig, er det vanskelig å avslå en slik mulighet når Manchester United kommer med en henvendelse.


Den israelske legen Elad Maor fryktet han hadde smittet både familie og hjertepasienter med omikron. Heldigvis hadde han boosterdose.
 – Jeg er fortsatt utmattet og sliten, men mye bedre, sier en hes Elad Maor over telefon til VG.  Den israelske legen er en av syv bekreftede omikron-tilfeller i Israel. I de tre dagene før han testet positivt, behandlet han ti hjertepasienter, dro på pianokonsert der datteren spilte, hadde middag med storfamilien og lange møter på med kolleger på Sheba Medical Centre i Tel Aviv, landets største sykehus.  Maor hadde vært på helgetur i London med kona, og ble igjen for å være med på en tre dagers legekonferanse. Der møtte han hundrevis av folk, hørte på foredrag og var ute og spiste. Han mener han må ha fått viruset der. Da han kom tilbake, tok han en PCR-test, som var negativ. Det var først da han begynte å føle seg dårlig den tredje dagen at han tok en ny test. Og den var omikron-positiv. Israel innførte igjen innreiserestriksjoner og hentet inn militæret for å overvåke omikron-tilfellene. Flere steder i Norge har nå omikron-utbrudd. Et av de største, er fra et julebord på Frogner, der 60 av 100 er mistenkt smittet av den nye varianten.  Se intervjuet med assisterende bydelsoverlege om smitten: Dette var symptomene Maor tror han må ha blitt eksponert for viruset i dagene rundt 22–24 november. 26. november følte han seg dårlig. Da ble han sengeliggende med sår hals, feber, muskelsmerter og utmattelsessymptomer.  Han hadde feber i 48 timer. Så forsvant alle symptomene bortsett fra at han fortsatt, drøye uken etterpå, føler seg sliten og svak. Han tror han ville blitt enda sykere hvis han ikke hadde blitt boostervaksinert i august. Boosterdose hjalp Samtidig satte sykehuset i gang en offensiv smittesporing, og fant ut at han hadde rundt 60 nærkontakter i Israel. Så å si alle hadde fått boosterdose, inkludert hans 17 år gamle datter. Og bare én ble smittet. Det var en 70 år gammel kollega han hadde kjørt tur/retur til en kardiologi-konferanse sammen med. Han har ikke fått symptomer. – Smittesporingen var grundig og vi vet at ingen andre ble smittet. Det støtter behovet for boosterdose, mener legen.  Fredag sa BioNTech-sjef Ugur Sahin, som utviklet Pfizer-vaksinen, at han tror en boosterdose vil gi en bedre beskyttelse mot alvorlig sykdom og kanskje også mot mild og moderat sykdom med omikron. Maor er klar på at hans tilfelle blir anekdotisk, men mener uansett at hans tilfelle bør virke betryggende. Han er sikker på at boosterdosen bidro til å redusere hvor mange han smittet. – Det beskyttet ikke meg fra å bli smittet, men hindret at jeg overførte det til andre. Kanskje ble jeg smittet av en superspreder som hadde høy virusmengde.  – Har du et råd til Norge? – Det bør være å klare å ha en balanse mellom virushåndtering og folkehelsen. Jeg er mot restriksjoner og nedstengninger så lenge man har andre virkemidler. Å gi en booster til yngre nå med en gang vil være den riktige måten å håndtere dette på. I Israel har omtrent hele befolkningen ned til 16 år fått boosterdose, alle med seks måneders intervall. Maor mener det bør gå fint å redusere intervallet, f.eks. ned til fem eller fire måneder for å bruke booster som et omikron-tiltak.  Se også hva vi vet om omikron så langt: Mener Norge bør få opp tempo Det går sakte med boostervaksinering i Norge. Bare drøye halvparten av de over 65 år har fått sin boosterdose, samtidig som regioner stenger ned på grunn av omikron. Regjeringen har åpnet for at alle ned til 45 nå kan få, men de må vente seks måneder fra andre dosen.  Storbritannia har nå halvert intervallet til tre måneder, for å stanse omikron-spredning. FHI vurderer å redusere denne tiden, har de tidligere sagt til VG

Omikron-smittet lege:  Møtte hundrevis - smittet én


Justis- og beredskapsminister Emilie Enger Mehl (28) er glad for at TV-seerne fikk se en mer sårbar side av henne i «Kompani Lauritzen». – Jeg er nok lite stresset – en rolig og fokusert person – så skulle jeg gjerne hatt mer tid til å rydde hjemme, men det viktigste for meg nå er jo å gjøre en god jobb i rollen som justis- og beredskapsminister og det er det som tar absolutt mest tid i livet, sier Emilie Enger Mehl om hvem hun er som person med tanke på «Kompani Lauritzen»-treningen.  Lørdag ble det klart at det er den norske justisministeren som er vinner av realitykonkurransen. Da serien ble spilt inn, hadde hun ennå ikke fått jobben. – Hadde du blitt med på «Kompani Lauritzen» om du visste du skulle bli justisminister? – Det blir et hypotetisk spørsmål, men jeg er veldig takknemlig for at jeg fikk være med, og hele opptaksperioden skjedde før jeg ble justis- og beredskapsminister, så det var umulig å forutse at det ville bli en kombinasjon, sier hun. – Men jeg tror ikke jeg hadde vært noe bedre justisminister om jeg ikke hadde vært med, snarere tvert imot.  Mehl var rørt og sliten da hun kom opp den siste bakken i «Kompani Lauritzen» og trådde over målstreken som vinner av årets sesong. – Jeg føler folk har blitt kjent med flere sider av meg enn det man ville sett enn om jeg bare var synlig som justis- og beredskapsminister, og det syns jeg er hyggelig, for jeg er jo også et menneske. Det å være sårbar som man jo er når man er med i et sånt program, og svetter, og sliter og feller en tåre innimellom – det er en del av det å være et menneske, sier hun.  I begynnelsen av programmet kan Mehl nesten fremstå vrang og litt vrien overfor befalet. Hun reagerte på en måte hun var helt uforberedt på, forklarer hun.  – Men så fikk jeg mer og mer tillit til befalet etter hvert. Jeg skjønte at de vil oss vel – aldri at jeg mistenkte dem for det motsatte. Men det som gikk fra å være en slags ukontrollert opposisjon, gikk over til å bli veldig stolthet, tillit til dem og et ønske om å gjøre en solid jobb og strekke meg langt for å gjøre dem stolte, sier hun.  Justisministeren fikk tidlig en kommentar av fenriken om at hun måtte legge fra seg politikerspråket. – Da han kom med den kommentaren, tenkte jeg at dette var nok planlagt, for jeg husker det ikke passet helt i setningen, sier hun leende. – Er det noe fra deltagelsen som du har fått bruk for i jobben din nå? – Jeg har tenkt mye på at hodet er det viktigste jeg har. Det er hodet man må bruke til å hente frem mental styrke, til å beholde roen, fokusere inn energien på den jobben du skal gjøre, og det er veldig overførbart til det jeg gjør nå. Mehl har kommet best ut i mange oppgaver i «Kompani Lauritzen», også i onsdagens episode når de fire gjenstående deltagerne – Mehl, Marius Skjelbæk (31), Rikke Isaksen (27) og Emile Nereng (26) – skal konkurrere i problemløsning.  – Det virker som mange av øvelsene i programmet kommer ganske lett for deg. Stemmer det?  – Da jeg kom på toppen av bakken i finalen, kjente jeg at jeg hadde brukt det meste av kruttet som jeg hadde, men jeg har jo vokst opp med arbeid egentlig. Jeg vokste opp på gård og er veldig takknemlig for det, for der er det sånn at alle bidrar. Og kua må melkes selv om det er julaften, og det må skje klokken seks om morgen, og det er noen som er avhengig av at du står opp og gjør jobben, forklarer hun. Se bildene fra finalefesten i galleriet under:  Selv om Mehl mestret «Kompani Lauritzen», blir det nok en stund til hun gjør reality igjen. Da VG spør om hva hun liker best av å være realitydeltager eller politiker, svarer hun: – Jeg er veldig takknemlig for at jeg har fått tillit til å være justis- og beredskapsminister, så nå har jeg nok lagt deltagelse i reality på hyllen for en stund.  I 2015 vant Mehl også NRK-programmet «Anno»


Såkalte filtreringsleirer, kidnappinger, tortur, drap og forsvinninger. Russland driver en heksejakt på ukrainere i de russiskkontrollerte områdene, sier USAs OSSE-utsending Michael Carpenter.  – Vi har veldig troverdig informasjon fra et stort antall ulike kilder, begynner Michael Carpenter med å si i et digitalt møte med internasjonal presse, der VG er til stede. Carpenter er USAs faste ambassadør til Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE), og har jobbet med relasjonen til Russland i en årrekke. Han var blant annet utenrikspolitisk rådgiver for Joe Biden, da han satt som visepresident. OSSE overvåker situasjonen i Ukraina, og det Carpenter forteller er dypt urovekkende: – I den russiskkontrollerte Donbas-regionen driver Russland såkalte filtreringsleirer. De anholder folk og gjennomfører brutale avhør i disse leirene. Vi får meldinger om at folk blir slått, før de blir overført til Donetsk, der flere ender opp med å forsvinne helt, eller å bli drept.  – Vi ser bevis på at Russland kidnapper, torturerer og dreper lokalpolitikere, journalister og aktivister, fortsetter Carpenter. Les også: Ordførerne som ble bortført Oleksandr: «Det var som en konsentrasjonsleir» Det har begynt å dukke opp lignende historier i offentligheten, som underbygger den Carpenter sier. Til BBC fortalte nylig et ukrainsk par som hadde klart å flykte fra det beleirede Mariupol til Lviv om det som skal være russiske interneringsleirer i Ukraina. – Du kan ikke forestille deg hvor grufulle forholdene var. Det var som en konsentrasjonsleir, sier 49 år gamle Oleksandr til den britiske kringkasteren.  Han og kona Olena sier de ble holdt på en tidligere skole i landsbyen Nikolske nordvest for Mariupol. Her skal de ha avgitt fingeravtrykk og blitt fotografert, før de ble avhørt i timevis av en russisk sikkerhetsoffiser.  Russerne skal ha gått gjennom telefonene deres, på jakt etter mulige bevis som kunne brukes mot dem. De skal ha vært ute etter personer med koblinger til det ukrainske forsvaret, journalister og myndighetspersoner.  – De som ble mistenkt for å være en «ukrainsk nazist» ble tatt med til Donetsk for videre etterforskninger eller drap. Alle var redde for å bli tatt med til Donetsk, sier Oleksandr.  Se videoen fra Kharkiv: VG ble med en ukrainsk bombegruppe på jobb: President Putin har begrunnet invasjonen i Ukraina blant annet med at han skal «denazifisere» landet, og russisk propaganda har gjentatte ganger beskyldt Kyiv-regjeringen for å være et nynazistisk regime. Dette er grunnløse anklager. Ler mer: Slik er Putins propagandakrig Paret BBC snakket med ble ikke ansett som mistenkelig, og skulle evakueres. Men de fleste bussene fra leiren gikk til Russland, sier de, og dit ville de absolutt ikke. Paret klarte omsider å organisere en risikofylt reise med en privat sjåfør over til ukrainskkontrollert land.  Mener å kunne avsløre Russlands planer Russland hevder, ifølge Carpenter i OSSE, at det er Ukraina selv som driver disse fangeleirene, noe han bemerker at er helt «hinsides». Den amerikanske utenrikstoppen deler flere oppsiktsvekkende opplysninger OSSE har innhentet via sitt kildenettverk: – Vi har informasjon om at Russland forsøker å styrte lokale myndigheter rundt om i landet, på steder de har invadert. De tvinger dem til å overgi seg, sier Carpenter. Dette skal særlig være tilfelle i den sørlige ukrainske byen Kherson, den eneste storbyen Russland har tatt kontroll over siden invasjonen startet. Kherson er strategisk viktig for Russland fordi den gir mulighet til å kontrollere mer av Ukrainas sørlige kystlinje og til å presse på mot Odesa, som ligger lenger vest langs kysten. – Vi har bevis på at Kreml planlegger en ulovlig folkeavstemning i Sørøst-Ukraina. De skal spørre innbyggerne om de godtar at Kherson blir en russisk republikk, sier Carpenter. Den samme informasjonen kom tidligere i uken fra britisk etterretning. Carpenter kaller denne folkeavstemningen «ren fantasi» og «noe som ikke finnes utenfor Kremls propagandamaskin», og mener det er «utenkelig» at ukrainere i disse områdene vil stemme for russisk okkupasjon

Amerikansk utenrikstopp:  Russland driver fangeleirer


Flere europeiske land vil sende tunge våpen til Ukraina. Det faller ikke i god jord hos Kreml, som kommer med nye trusler. Putin-talsperson Dmitrij Peskov er nok en gang ute og rasler med sablene, og hevder torsdag at det å sende tunge våpen til Ukraina vil true Europas sikkerhet.  – I seg selv er tendensen med å pumpe våpen, inkludert tunge våpen, til Ukraina og andre land, handlinger som truer sikkerheten til kontinentet og fremprovoserer ustabilitet, sier han ifølge det statlig kontrollerte russiske nyhetsbyrået RIA Novosti. Uttalelsen er en reaksjon på Storbritannias utenriksminister Liz Truss, som onsdag ba Ukrainas allierte om å trappe opp produksjonen av blant annet stridsvogner og krigsfly for å hjelpe Ukraina. Hun tok også til orde for at vesten må styrke forsvaret i andre land som trues av Russland, blant annet Moldova og Georgia. – Dersom Russland lykkes vil det føre til lidelse over hele Europa. Det er maktpåliggende for Vesten at Ukraina vinner, sa den britiske ministeren. Denne uken har også flere europeiske land tatt til orde for å sende mer – og tyngre – våpen til Ukraina: Slovakias president Zuzana Caputova sa onsdag at landet er klar til å levere flere våpen til Ukraina, inkludert artilleri, så lenge slovakenes egen forsvarsevne ikke svekkes. USAs forsvarsminister Lloyd Austin lovet tidligere denne uken at Ukrainas allierte vil «sette himmel og jord i bevegelse» for å forsyne landet med alt det de ber om av våpen og militært materiell, ifølge NTB. Tyskland, som siden starten av invasjonen holdt fast ved sin praksis om å ikke sende våpen til områder i krig eller der krig truer, skal nå sende stridsvogner til Ukraina. Torsdag vedtok den tyske nasjonalforsamlingen å sende tunge våpen til Ukraina. Nå skal landet etter planen gi Slovenia tyske panserkjøretøy for å erstatte kjøretøy som Slovenia sender østover. I tillegg skal Tyskland sende bombekastere direkte til Ukraina og la Kyiv kjøpe stridsvogner med luftvernkanoner direkte fra Tyskland. Også Norge vil bidra med våpenanskaffelse: Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) lovet denne uken 400 millioner kroner til et våpenfond for Ukraina, og sier regjeringen også vurderer å donere tyngre våpen fra Norge.


Vladimir Putin rasler med sine farligste våpen. Kim Jong-un lanserer nye atomraketter. Og om få uker kan Iran bli en atomvåpenmakt. Atomvåpen er tilbake, som et urovekkende og brennhett tema.  På flere fronter går utviklingen i faretruende feil retning, bort fra rustningskontroll og mot en undergraving av ikkespredningsavtalen for atomvåpen. Det er skremmende når Kreml, etter først å ha invadert Ukraina, snakker om atomvåpen og risikoen for en tredje verdenskrig.  På den koreanske halvøy høyner Kim Jong-un innsatsen når han styrker landets atomvåpenarsenal. Hvis Iran snart får sin første atombombe vil det skape farlige kjedereaksjoner i et konfliktfylt Midtøsten. Dagens diktaturer og autoritære regimer bruker masseødeleggelsesvåpen som en trussel om den ultimate terror. Det blir gjort for å avskrekke, eller for å få motstandere til å endre politisk kurs.  Budskapet er: Ikke våg å utfordre oss. Vi kan ødelegge dere. Alle som vokste opp under den kalde krigen kjente på frykten for en krig med atomvåpen. I enkelte perioder var faren særlig stor, som under Cubakrisen. Det ga mening å snakke om terrorbalanse. De to store rivaler og atomvåpenmakter, USA og Sovjetunionen, hadde begge evne til å gjengjelde et angrep med altutslettende kraft.  Det var denne doktrine som på engelsk hadde den talende forkortelsen MAD, Mutual Assured Destruction, eller gjensidig, garantert ødeleggelse. Det var en risiko for at en atomkrig kunne bli utløst på grunn av en misforståelse eller en annen fatal feil. Men på grunn av vissheten om en ødeleggende gjengjeldelse ble aldri atomvåpen tatt i bruk under den kalde krigen. Utviklingen av taktiske atomvåpen, som har en mer begrenset rekkevidde og mindre sprengladninger enn strategiske våpen, senker imidlertid terskelen for at atomvåpen faktisk kan bli tatt i bruk i strid. Russland har et stort antall taktiske atomvåpen. Vestlige land har på det sterkeste advart Russland mot å ta i bruk kjemiske, biologiske eller kjernefysiske våpen i krigen i Ukraina.  Årsaken er at russiske ledere gjentatte ganger siden invasjonen har minnet omverdenen på det alle vet. At Russland har et enormt kjernefysisk arsenal, som bare kan sammenlignes med det amerikanske. Kreml sender en dårlig skjult trussel om hva som kan skje hvis andre land blir direkte involvert i krigen.  Denne uken hevdet Russlands utenriksminister Sergej Lavrov at Nato i Ukraina har gått inn i en stedfortreder-krig med Russland og «helt bensin på bålet» ved å væpne stedfortrederne.  Lavrov sa at alle deklamerer at vi ikke kan tillate en tredje verdenskrig, men at faren er alvorlig og reell.  – Jeg ønsker ikke at denne risikoen skal kunstig overdrives nå, når risikoen er ganske betydelig, sa Lavrov. Lavrov påstår at det er vestlige politikere som antyder en atomkrig, ikke Russland. Det er imidlertid Putin og hans nære krets som de siste ukene har brakt atomvåpen på banen. Ved flere anledninger. Putin har gjort det ved å gi ordre om å høyne landets atomberedskap, noe USA avsto fra å gjøre. Putin truet land som blander seg inn med konsekvenser som «de aldri tidligere har stått overfor».  I mars sa Lavrov at dersom det blir en tredje verdenskrig vil det være en ødeleggende atomkrig. Tidligere president og statsminister Dmitrij Medvedev har antydet at atomvåpen kan komme til å bli utplassert ved Østersjøen hvis Finland og Sverige blir medlemmer av Nato. I skyggen av krigen i Ukraina har Nord-Koreas diktator Kim Jong-un for første gang siden 2017 foretatt en prøveutskyting av en interkontinental rakett.  På en militærparade i hovedstaden Pyongyang ble Hwasong-17, den mest avanserte nordkoreanske atomrakett til nå, vist frem til stor jubel fra folkemassen, ifølge kommuniststatens propaganda.  Kim sa at Nord-Korea raskest mulig skal styrke og utvikle atomvåpenarsenalet. Da Kim møtte tidligere president Donald Trump stanset han testingen av langtrekkende raketter. Trump sa at Nord-Korea ikke lenger utgjorde en kjernefysisk trussel


KIRKENES (VG) Grigoriy lovet før krigen at hans seks år gamle datter skulle få se Disneyland i 2022. Isteden måtte han forklare hvorfor pappa rømmer landet, og forlater henne.  – La oss bare rydde en ting av veien først: Jeg er ikke spion, jeg jobber ikke for myndighetene og jeg har ikke noen politisk tilknytning. Jeg er en helt vanlig fyr, sier Grigoriy (44).  VG møter han i hjemme i stua til en kvinne Grigoriy aldri har møtt før, men som har latt ham overnatte på gjesterommet hennes. VG kjenner hele Grigoriys navn. Han ønsker ikke at VG skriver etternavnet, men han ønsker at vi skriver hans historie. Grigoriy har bodd i Moskva sammen med sin kone og sin datter. De fryktet at han ville bli innkalt for å tjenestegjøre i krigen, og hans kone ga ham søndag beskjed om at han måtte forlate landet i forveien. Mandag morgen satt han på et fly fra Moskva til Murmansk.  Putins mobilisering og frykt for at grensene ut av landet kan stenges for menn i stridsdyktig alder innen kort tid. Derfor rømmer nå flere russere ut av landet – deriblant over grensen til Norge, og til Kirkenes. Her er alle hotellrommene fullbooket de neste døgnene.  Søndag kom det 234 personer over grensen. Tirsdag kom det totalt 458 personer. 379 av disse med Schengen-visum, opplyser politiet til VG. De som kommer over har alle visum, og må dokumentere at de har midler til livets opphold utenfor Russland. Til tross for det, har flere russere oppsøkt Kirkens Bymisjon ettersom hotellene er fulle. Andre har blitt innlosjert i private hjem. Grigoriy (44) er én av dem.  Får meldinger fra datteren Samme dag som han dro lærte han og hans kone deres datter på seks år å sende bilder og talemeldinger på telefon.  Hvert femte minutt gjennom intervjuet plinger det i Grigoriys telefon. Meldinger fra datter med bilder, emojis eller talemeldinger med beskjeden «Jeg savner deg, pappa» og «Jeg elsker deg pappa», tikker inn.  – Før pleide vennene mine å si at jeg var emosjonelt impotent. Jeg gråt ikke under «Løvenes konge» engang. Nå sitter jeg bare og gråter hver gang telefonen lyser opp med en ny melding fra datteren min som jeg har forlatt, sier han på stødig engelsk.  Hans kone og datter som skal forsøke å følge etter han ut av landet. Konas arbeidsgiver har også har kontorer utenfor Russland, og hun forsøker nå å få flyttet sitt arbeidssted dit.  – Det vil minst ta en måned – om det i det hel tatt går, sier Grigoriy. Å komme seg fra Moskva til Murmansk var ikke noe problem, forklarer han. Deretter var det veien videre til Kirkenes.  – Det var lettere sagt enn gjort, forklarer han. Grigoriy forteller at han brukte lang tid på å finne noen som kunne frakte han over, men via en venn av en venn av en venn fant han til slutt en minibuss han fikk kjøpe seg et sete i. Det er nemlig ikke tillatt å krysse grensen til fots, man er nødt til å passere i et transportmiddel.  Sa sannheten – bare ikke hele For å krysse grensen måtte han gjennom seks kontrollposter – fem russiske og til slutt den norske på denne siden av grensen. I den første kontrollen måtte han stå utendørs i kulden i fire timer, uten hverken toalett eller tak over hodet, mens køen sakte snirklet seg fremover til det ble hans tur.  – De spurte om alt mulig. Om jeg skulle tilbake, om jeg visste at jeg ennå kunne bli innkalt til å tjenestegjøre militært, og at jeg da måtte komme. – Hva sa du til dem? – Jeg forsøkte å si sannheten, men ikke hele sannheten. Si at jeg skulle møte noen venner i Tbilisi på en bursdagsfeiring. Og det er jo riktig. Han viste også de russiske grensevaktene en returbillett han hadde kjøpt. Den har han ingen intensjoner om å benytte seg av.  Grigoriy vet ikke hva han skal gjøre når visum-perioden på 90 dager er over. Prioritet én er å få kone og barn ut av Russland


Alle russere har en bror, ektefelle, far eller onkel som kan bli tvangssendt i krigen. Det kan gjøre Putin svært upopulær.  – Nei til mobilisering, ropte russiske demonstranter i en rekke, russiske byer etter at Putin onsdag annonserte at vanlige folk skal i krigen.  Mobiliseringen er godt i gang. Det dreier seg om 300 000 ifølge myndighetene. Men ryktene går om at det er langt flere, og at en hemmelig paragraf nevner en milion.  Det ser heller ikke ut til å stemme at folk uten militær erfaring eller studenter, slipper unna. I sosiale medier fortelles det om mange eksempler på det motsatte.  Blant annet er Aleksej Navalnyjs støttespillere aktive i å dekke mobiliseringen. For de vet at den kan gjøre Putin upopulær.  Torsdag ble det lagt ut filmer av studenter i Ulan-Ude tilsynelatende hentet på skolen av militærpolitiet. De skal til Vestfronten, 6000 kilometer hjemmefra for å krige.  – Sett fra mitt perspektiv kan det være en av faktorene som kan skubbe regimet mot en langsom død, skriver forsker Yevgeniy Golovchenko på Twitter.  Han mener risikoen er at mange gjør opprør. Og legger til at Putin i mai lovet at  det ikke skulle bli mobilisering.  Problemet til Putin er at han også må hanskes med en haukete opposisjon som vil ha krig og mobilisering.  De nye soldatene sendes et sted langs den tusen kilometer lange frontlinjen i Øst-Ukraina. Her skal de erstatte de kanskje 70 000 russiske soldatene som enten er døde eller såret siden februar.  Oppgaven blir å forsvare områdene Russland har okkupert. Eller angripe for å ta mer ukrainsk land. Det vil skje i kulde og søle, nå som vi går mot vinteren. Og med en skeptisk lokalbefolkning som ikke mottar de russiske soldatene som frigjørerne Putin har sagt de er.  De nyutskrevne må kjempe side om side med Wagner-gruppen, voldelige leiesoldater, straffanger og unge menn fra koloniene i Russlands fattige sørlige og østlige områder.  Vi vet hva de er i stand til. Overgrepene er godt dokumentert. Det fortelles om fulle soldater uten motivasjon som dreper og voldtar. Vi har sett massegraver nok.  For ukrainske menn er forholdene like tøffe. Heller ikke de går på jobb lenger. De må kjempe. De får ikke forlate landet. Friske menn mellom 18 og 60 år skal i krigen.  Men de har noe å kjempe for. Friheten. Sitt eget land. De blir med rette hyllet som krigshelter.  Putin kaller sine soldater ekte patrioter. I virkeligheten har myndighetene støvsugd fengsler, betalt leiesoldater og lokket folk fra de aller fattigste kår.  Når de ikke fikk tak i nok på denne måten, ble det tvang. For det venter straff for dem som ikke møter. Desertører risikerer fengsel.  Galgenhumor tas i bruk. En film sirkulert på Twitter viser en soldat som har gjemt seg i kjøleskapet når en kommandør banker på hjemme hos ham.  Sønnen til Putins pressetalsmann er nå kjent for å ha blitt lurt av journalister som ringer og sier han skal i krigen.  Ukrainske aktivister er ikke videre imponert over motet til russiske demonstranter. Derfra påpekes det at det ikke kom til store protester etter avsløringene om Butsja, for eksempel. Men bare når det rammer russerne selv.  For Russlands president er det alvor. I mai ventet vi på at han skulle varsle mobilisering i forbindelse med feiringen av «seiersdagen».  Det skjedde ikke.  Analytikerne mener han måtte nå. Han sto i fare for å tape krigen.  Russere flest i middelklassen og i de store byene, har ikke merket så mye til krigen. Den kalles fortsatt med en begrep den tidligere KGB-agenten elsker: En spesialoperasjon.  Men selv om «spesialoperasjonen» ettersigende har hatt stor støtte i befolkningen, skal det holde hardere nå.  I den grad vi kan stole på tallene: Støtten daler. Kvinner ser ut til å være mer imot krigen enn menn. Og yngre mer enn de eldre


Politiet i Innlandet har i løpet av fredagskvelden blitt varslet om at to personer har blitt svindlet for beløp i hundretusenkronersklassen. – Ikke trykk på lenkene! Det er operasjonsleder Bård Einar Hofts klare budskap. Han sier to stykker har meldt om bedrageri og at det er snakk om beløp i hundretusenkronersklassen. – Begge personene har mottatt en tekstmelding som sier noe sånt som at statens innkrevingssentral har sendt melding i Digipost. I tekstmeldingen er det også en lenke til Digipost.  Hoft forklarer at man får opp en feilmelding når man trykker på denne lenken, og at det da går kort tid før man blir ringt opp av en som utgir seg for å være en kundebehandler fra Sparebank1 Østlandet, og sier at han kan være behjelpelig med innlogging. – Vedkommende som kaller seg kundebehandler blir beskrevet som en veltalende kar, som har autoritet og troverdighet, og folk blir da dessverre lurt til å gi fra seg koder, kontonummer og andre ting. Kort tid etterpå blir det tatt ut penger fra konto. Politiet advarer derfor om å aktivere lenker på denne måten. – Ikke trykk på lenkene! Hvis man lurer på om man har fått noe fra Digipost, så logg deg på Digipost på ordinær måte. Offentlig myndigheter bruker ikke lenker i tekstmeldinger. De ber deg logge inn på vanlig måte, sier Hoft.


KARMØY (VG) Søndag kan John Arne Riises Avaldsnes rykke ned fra Toppserien. Likevel har medietrykket «aldri vært i nærheten» av hva det er nå, hevder klubblegende. I årets siste kamp har John Arne Riises Avaldsnes kniven på strupen. For å unngå nedrykk og sikre kvalikplass må de slå Røa hjemme, samtidig som TIL 2020 må avgi poeng borte mot Lyn. Om det blir nedrykk, vil det være Riises andre på to år. I fjor røk han nemlig ned fra tredjedivisjon i sin daværende trenerjobb hos Flint Tønsberg. Kort tid senere skilte Riise og klubben lag. – Jeg skal innrømme at jeg kjenner litt på nervene. Samtidig er det slike kamper man lever for både som spiller og trener, sier Riise til VG før søndagens skjebnekamp. – Må forstå at det er en TV-serie Gjennom TV 2-serien «Fan av Riise» har hele Norge fått komme på innsiden av toppserieklubben Avaldsnes.  Her har man fått sett alt fra Riises enorme engasjement på trenerbenken til trøstende taler overfor tårevåte spillere etter bitre nederlag.  Serien har skapt overskrifter i både positiv og negativ forstand. Senest i forrige episode da Riise truet en dommer med medieslakt før han etter at episoden ble sluppet tok til sosiale medier for å beklage.  Selv ser Riise på serien som «veldig bra og god underholdning», men at seerne må huske på én ting: – Folk må skjønne at det er en TV-serie. Selvsagt gjør jeg mye daglig arbeid på feltet som ikke kommer med i serien fordi det ikke selger like godt til de som sitter hjemme i stua, sier Riise til VG, og fortsetter: – TV-serie er underholdning og da må vi ta det som det er, og så vet de som kjenner meg på ordentlig hvilken jobb som faktisk legges ned hver dag. Utelukker ikke ny sesong Selv om årets sesong av «Fan av Riise» har bydd på kontroverser, og hovedpersonen selv flere ganger har ment at han blir feilaktig fremstilt i mediene, så utelukker han ikke ny sesong med Riise-TV: – Vi får se hva som skjer. Det er ikke det å ha et kamerateam på slep som har vært problemet, det er mer hvordan andre medier har klippet det sammen og tatt ting ut av kontekst, sier 42-åringen fra Ålesund.  Det vil i så fall bli hans tredje strake sesong med et kamerateam på slep. Under hans periode som Flint Tønsberg-trener i fjor ble debutsesongen, «Fan av Flint», servert til folket.  Det var scener som dette som gjorde TV-serien populær allerede under første sesong: Selv om sesong to av TV-serien også har bydd på både opp- og nedturer, så er Avaldsnes' klubblegende, Norvald Kaldheim, skråsikker på at oppmerksomheten som TV-serien har gitt har vært et stort pluss for både Avaldsnes og norsk kvinnefotball: – Vi har fått profilert klubben vår og spillerne våre. Hvis det er noe norsk kvinnefotball trenger så er det at spillerne får profilert seg og ansiktene deres kommer opp og frem. Serien har også skapt blest for Toppserien. Kaldheim hadde sitt første verv i klubben helt tilbake i 1973. Etter årets sesong trer han bort fra sin nåværende stilling som daglig leder for å pensjonere seg.  Avaldsnes har en imponerende klubbhistorie i norsk målestokk: Siden opprykket til Toppserien i 2013 har «Kaldheim & Co» opplevd cupgull i 2017 og deltagelse i Europas gjeveste turnering, Champions League, i 2017/18. Likevel vil 65-åringen ikke glemme året han var John Arne Riises overordnede med det første: – I mine år i klubben har medietrykket aldri vært i nærheten av hva det er i år, sier haugesunderen som har fått gatenavnet hvor stadion ligger oppkalt etter seg – Norvald Kaldheimsvei. I tillegg til at klubben har fått sin egen TV-serie, så har medieforespørsler fra både nært og fjernt rent inn. – Vi visste at det ville bli mye trøkk som en følge av ansettelsen, men så mye som det har vært hadde vi aldri sett for oss


Det blir omkamp om valgresultatet i den relativt konservative delstaten Georgia. Om ekspresident Donald Trump blander seg for mye, kan seieren gå til hans motstandere, mener USA-ekspert. Det ble ingen rød bølge i mellomvalget i USA, slik meningsmålingene forutså og Trump håpet på. Republikanerne nærmer seg et syltynt flertall i Representantenes hus, men kampen om Senatet er ennå ikke avgjort. Det telles fremdeles i delstaten Arizona, der Demokratene leder, og i Nevada, der republikanerne leder. Derfor kan omkampen i Georgia bli helt avgjørende. Valgdrama i reprise Også for to år siden ble det omkamp i Georgia, som den gangen sørget for at Demokratene med knappest mulig flertall fikk makten i Senatet. Nå kan det bli reprise, og igjen kan Trump bli avgjørende.  – Trump kan komme til å bli desperat nå som det gikk så dårlig for ham i natt, så nå skal han i alle fall inn og hjelpe til. Han skjønner jo ikke at han faktisk ødelegger, sier Civita-rådgiver Eirik Løkke. Delstaten Georgia har en spesiell valgordning, som nå gjør at det ligger an til nok et superdrama: Dersom ingen kandidater får mer enn halvparten av stemmene går valget til en ny runde.  Og onsdag kveld ble det klart at ingen klarer det.  Når 98 prosent av stemmene er talt opp har demokraten Raphael Warnock (49.4 prosent) et knapt flertall over republikaneren Herschel Walker (48,5 prosent), men problemet for førstnevnte er at det finnes en tredjekandidat i miksen: Chase Oliver fra Det liberterianske partiet. Han har fått de resterende 2,1 prosentene.  Uavgjort betyr seier til Demokratene Republikanerne ligger altså an til å vinne en av de to andre statene som så langt ikke er avgjort, Nevada. Inntreffer det så er «stillingen» 50-49 til Republikanerne.  Får Demokratene Arizona og Georgia, og det blir «uavgjort» med 50-50, er det Demokratene som får makten i Senatet, det ene av Kongressens to kamre, fordi visepresidenten kan komme inn og avgi stemme dersom avstemninger står likt. Vinner Republikanerne omkampen i Georgia får de makten. – Det å ha den makten er kjempeviktig. Særlig med tanke på utnevninger av føderale dommere. Ikke minst dersom det blir et ledig sete i Høyesterett. Taper Demokratene Senatet kan Biden bare glemme å få utnevne noen til Høyesterett, sier Løkke. Får ikke gratishjelp USA-eksperten forklarer nærmere hvorfor han tror Warnock og Demokratene har størst sjanse.  – Du kan se at republikaneren Brian Kemp vant en solid seier i guvernørvalget i Georgia. Så er det åpenbart at ikke alle de som kom for å stemme på ham samtidig stemte på Herschel Walker, men en del av dem som var der for å stemme på Kemp stemte høyst trolig også på den republikanske kandidaten til Senatet samtidig. Den gratishjelpen vil ikke Walker få i omvalget. Og Løkke ser også en annen nøkkelfigur: Donald Trump. Trump er trumfkort Civita-rådgiveren er overbevist om at det var ekspresidenten som sørget for at Demokratene vant ikke bare ett, men to senatsvalg i Georgia for to år siden.  – Det er ingen som mobiliserer demokrater så mye som Trump, slår Løkke fast.  I 2020 gikk Trump helt og fullt inn i Georgias senatsvalg. Også den gangen var Georgia helt avgjørende for hvilket av de to partiene som til slutt skulle få makten. – Jeg tør påstå at det at Trump blandet seg inn i kampen da var helt avgjørende for utfallet. Jeg har ingen annen forklaring på hvorfor demokratene skulle vinne to senatsvalg i relativt konservative Georgia. Les også: Demokratene reddet stumpene - Nå får Trump gjennomgå I den ordinære valgkamprunden har Trump denne gang holdt seg unna Georgia, men det tror ikke Løkke han klarer de neste ukene. Særlig ikke siden Herschel Walker er en av de såkalte «Trump-kandidatene» - en mann som ble republikanernes kandidat fordi han fikk Trumps støtte.  – Trump er demokraten Warnock sitt trumfkort! Sirkuset kommer til byen Det som er 100 prosent sikkert er at det politiske USA vil sitre av spenning de neste to ukene


(Manchester City-Fulham 2–1) Erling Braut Haaland (22) vedgår at det er tøft å stå over kamper. Etter oppvisningen mot Fulham løp Haaland målrettet for å takket spesielt en mann: Fysioterapeut Mario Pafundi.  – Jeg elsker det. Jeg har vært skadet i en uke og det er en veldig viktig seier, sier Haaland til Sky Sports. Etter å ha stått over kampene mot Leicester i Premier League og Sevilla i Champions League var Erling Braut Haaland tilbake på benken i lørdagens 2–1-seier over Fulham. Med 25 minutter igjen av ordinær tid, på stillingen 1–1 og med ti City-spillere mot elleve Fulham-spillere, ville ikke City-sjef Pep Guardiola vente lenger. Haaland kom på banen.  Fem minutter på overtid avgjorde en «grævla nervøs» jærbu oppgjøret fra straffemerket.   På spørsmål om det var godt å være tilbake, svarte Haaland: – Jeg vil spille hver kamp. Det er vanskelig (å være på sidelinjen), men vi trenger tre poeng og det er det vi fikk. Jeg er så sliten, men så glad. Du aner ikke. 22-åringen ga fysioterapeut Mario Pafundi en følelsesladet klem. Pafundi er italieneren som ifølge Haaland har fått skikk på kroppen hans – og som var med City-spissen på forrige landslagssamling. En fantastisk fysio, er attesten Haaland har gitt Pafundi.  Lørdagens comeback-scoring gjør at Haaland er på nivå med pappa Alfie Haaland i antall Premier League-scoringer. Erling Braut Haaland har 18 mål på 12 kamper. Alfie Haaland stoppet på 18 mål på 181 kamper. Alfie Haaland spilte Premier League-fotball for Nottingham, Leeds og Manchester City fra 1994 til 2001. Han var kjent som en terrier på midtbanen, eller som en høvelig rask hardhaus på backen.  I dag følger han Erling Braut Haaland som pappa og manager. Etter lørdagens matchvinnerscoring av Haaland jr., fire minutter og 33 sekunder på overtid mot Fulham, tvitret pappa Haaland at det var «på tide» at sønnen tangerte ham.  – Det var en en fantastisk stemning.  Å score i siste sekund, det var galskap, beskriver Haaland.  Kun ti norske spillere er foran Haaland-duoen i antall Premier League-scoringer: 1. Ole Gunnar Solskjær – 91
2. Joshua King – 53
3. Steffen Iversen – 40
4. John Carew – 38
5. Tore André Flo – 38
6. Morten Gamst Pedersen – 34
7. Øyvind Leonhardsen – 30
8. Egil Østenstad – 29
9. Jan Åge Fjørtoft – 25
10. John Arne Riise – 21
11. Erling Braut Haaland – 18
11. Alfie Haaland – 18 Totalt har Haaland 419 spillere foran seg på Premier League-historiens toppscorerliste. Øverst troner Alan Shearer med 260 scoringer.  Braut Haalands scoringstempo er unikt. Nordmannen har scoret hvert 53. minutt i Premier League så langt. Han snitter på 1,5 mål per PL-kamp.  Ingen, hverken nordmenn eller andre, er i nærheten av City-spilleren i antall mål per PL-kamp: 1. E.B. Haaland - 1,5
2. Solskjær: 0,39
3. Carew: 0,31
4. Fjørtoft: 0,30
5. Flo: 0,27
6. King: 0,26
7. Iversen: 0,25
8. Østenstad: 0,24
9. Leonhardsen: 0,16
10. Gamst Pedersen: 0,13
11. A. Haaland: 0,10
12. J. A. Riise: 0,07 Haalands 18 ligamål er likt med Ole Gunnar Solskjærs beste sesong i Manchester United. Her er listen over nordmenn med flest mål i én og samme Premier League-sesong: Haaland – 18 (22/23)
Solskjær – 18 (96/97)
Solskjær – 17 (01/02)
King – 16 (16/17)
Iversen – 14 (99/00)
Carew – 13 (07/08)
King – 12 (18/19)
Solskjær – 12 (98/99)
Solskjær – 12 (99/00)
Fjørtoft – 12 (93/94)
Carew – 11 (8/9)
Østenstad –  11 (97/98)
Flo –  11 (97/98)
Carew – 10 (09/10)
Solskjær –  10 (00/01)
Flo – 10 (99/00)
Flo – 10 (98/99)


Den nåværende Formel 1-sjefen Ross Brawn hevder at Michael Schumacher ofret seg selv – for Mercedes’ fremtid. Dette kommer frem i et intervju med F1 Insider, gjengitt av blant andre motorsportweek.com. Brawn sier også at sønnen Mick Schumacher «har sin fars arbeidsmoral». Syv ganger verdensmester Schumacher avsluttet sin karriere hos Ferrari i 2006. Ross Brawn var ved hans side ved samtlige titler, både hos Benetton og hos Ferrari. Han var også mannen som sammen med Nick Fry kjøpte Hondas Formel 1-team i 2009 (for ett pund!) og tok VM-tittel med Brawn GP samme år. Deretter solgte de to britene stallen til Mercedes. Brawn fortsatte som teamsjef. Han hentet to tyske førere – en ung Nico Rosberg og en etter hvert 41 år gammel Michael Schumacher. Selv om Rosberg slo Schumacher i VM hvert år, mener Brawn at Schumachers comeback – som handlet om sesongene 2010, 2011 og 2012    – er undervurdert. – Han var fortsatt ekstremt rask. Det beviste han da han tok pole position i Monaco i 2012. Det klarer du ikke om du ikke har de spesielle egenskapene som trengs, sier Brawn. – På samme måte som Lewis Hamilton har med seg en ung kollega som heter George Russell som er vanvittig god, så hadde Michael Schumacher en ung Nico Rosberg. Det var Red Bull som var det store teamet disse årene – med Sebastian Vettel som VM-vinner hver sesong. Da Schumacher la opp i 2013 og ble erstattet av Lewis Hamilton, begynte resultatene å komme for alvor. Fra og med 2014 var Mercedes nærmest uovervinnelige fram til 2020. – Som fører må du alltid bestemme deg om du vil være en del av løsningen eller en del av problemet. Michael innså sin rolle på en ny måte, han ville være en del av løsningen og være med på å bygge opp stallen. – Slik sett ofret Schumacher seg for teamets fremtid. Han var en betydelig del av det som la grunnlaget for Mercedes’ suksess, mener Brawn, som i dag er sportssjef for Formel 1. Brawn mener også at Lewis Hamilton nå gjør mye av den samme jobben i Mercedes. – Lewis er i slutten av sin karriere. Men det betyr ikke at det er over ennå. I år har han veldig lenge hatt en bil han ikke kan vinne med. Så han legger mye energi i å endre det. Du kan sammenligne Lewis’ situasjon litt med Schumachers comeback for Mercedes. Michael Schumacher skadet seg på ski i romjulen 2013 i Frankrike – og har siden ikke vist seg offentlig. Han bor hjemme på familiens gård i Sveits. Hvordan det står til med ham, er det svært få utenfor selve familien som vet. Kona Corinna har valgt å holde helsesituasjonen hemmelig. Det er nå mange spekulasjoner om sønnen Mick Schumachers fremtid i Formel 1. Han kjører i år for Haas, men det er uklart hvor han skal kjøre neste år. Etter det VG forstår er det imidlertid ingen tvil om at han kommer til å kjøre – det spørs bare hvor. I øyeblikket er det tre plasser ledig: Alpine, Haas og Williams. Men det kan bli endringer om for eksempel AlphaTauris Pierre Gasly skulle gå til Alpine.


Liv Signe Navarsete følte seg «temmelig kvalifisert», og ble skuffet da Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum ikke spurte om hun ville bli forsvarsminister i Støre-regjeringen. – Media skrev om det, mange i Forsvaret snakket om det og sendte meg meldinger. Det var skapt en forventning rundt meg. Det er mulig det var mest forfengeligheten min som ble skuffet, sier Liv Signe Navarsete til VG. Den tidligere Senterparti-lederen og statsråden er nå statsforvalter i Vestland. Men hun innrømmer at hun ble skuffet da hun ikke ble tilbudt en plass rundt kongens bord i fjor høst, da Arbeiderpartiet og Senterpartiet dannet regjering.  – Jeg har det mye bedre der jeg er nå, men der og da må jeg innrømme at jeg kjente på en skuffelse, fortsetter hun. Denne uken kommer biografien «Liv Signe Navarsete: Eg veit kva eg snakkar om!», skrevet av Jens Kihl, kulturredaktør i Bergens Tidende.  «Eg vart litt skuffa. Eg følte nok at eg var temmeleg kvalifisert, og at eg hadde jobba Senterpartiet opp som eit forsvarsparti med stor tillit», sier hun i boken. Der er også Vedum intervjuet, og han svarer slik på hvorfor han valgte et annet mannskap: «Eg var oppteken av å setje saman eit breitt lag. Vi har nokre med lang erfaring, samstundes som vi har nye folk som Emilie Enger Mehl og Sandra Borch i regjering. Det var mange dyktige folk som ikkje vart statsråd. Dei åtte som vart det, er ein solid og trygg gjeng. Det er eit argument for dei åtte, ikkje mot nokon andre». Tror ikke på ensom SMS-sender Navarsete vil helst ikke bare snakke om den mye omtalte «hyttetur-SMSen», men dette temaet er viet et eget kapittel i boken. I 2016 var åtte Sp-menn på en hyttetur, blant dem høyere utdanningsminister Ola Borten Moe (Sp) og forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp). Denne kvelden mottok Navarsete en melding fra en av deltagerne, der det sto «Vi har lyst på fitta di». Det er fortsatt ikke kjent hvem som sendte meldingen.  «Eg trur ikkje på at berre ein av dei har sendt meldinga utan at dei andre visste det. Det er ikkje slik det fungerer når ein guteklubb er på tur. Om dei var tre, fire eller fem som sende henne, skal ikkje eg ha sagt noko om, men at éin person sende meldinga i løynd, er tøys», sier Navarsete i boken. – Hvorfor tror du det? – For det første er det formen på meldingen, det sto ikke «jeg», det sto «vi». For det andre at den ble sendt fra en fest. Jeg tipper de satt og hadde det kjekt i lag, og da virker det veldig rart for meg at en av dem skal ha tatt en mobil og gått for seg selv for å sende den meldingen, sier hun og fortsetter: – Det som er sannsynlig er at det var noen som hadde snakket mindre pent om meg, og så hadde noen sendt meldingen. Men jeg vet ikke hva som har skjedd eller hvem som har sendt den. «Så lenge ingen står fram, har alle mistanken på seg. Difor må det og vere nokon det er verdt å skjerme som står bak meldinga», sier hun i boken. – Skarp i tonen Navarsetes temperament var flere ganger et tema da hun var Sp-leder.  – Hvordan var du som sjef? – Sikkert ikke alltid så enkel å forholde seg til, spesielt ikke det siste året. Hun oppsummerer årsakene slik: Interne problemer og slitasje i regjeringen, ingen sommerferie, en hard valgkamp og et valgresultat som skuffet partiet. Så kom det en evaluering av valget, som var svært kritisk til Navarsete, og som ble lekket til pressen. – Da vi kom til julen, var jeg helt utslitt. I den perioden tror jeg ikke det var greit å være med meg. Det handlet ikke om vond vilje, men at det ble for mye totalt. Jeg slet meg ut. Når jeg ser tilbake til det, tenker jeg at jeg burde satt ned foten og tatt en pause, sier hun til VG. – Men generelt ... En del av de som har jobbet for meg er noen av mine beste venner. Hvis de hadde opplevd meg som en håpløs sjef, så hadde de ikke brydd seg om å holde kontakten så lenge. – Det var nok ikke så ille som enkelte har lyst til å fremstille det


(Liverpool – Wolverhampton 2–2) Tittelforsvarer Liverpool må ut i omkamp om drømmen om en ny tittel skal holdes i live. Ti minutter før slutt mente Wolverhampton seg snytt for seieren på Anfield. En keepertabbe av dimensjoner, en scoring av høy, høy klasse og full offsideforvirring. FA-cupens 3. runde-møte mellom Liverpool og Wolverhampton hadde det meste. – De var farlige på kontringer, men vi dominerte frem til de kom seg inn i kampen, sier Liverpool-manager Jürgen Klopp til ITV etter kampen. Ti minutter før full tid satte Wolves-forsvarer Tito Gomes inn det «alle» trodde var vinnermålet, men dommerne – og VAR – ville det annerledes. Målet ble annullert for det som skal ha vært offside da Matheus Nunes, som tok corneren i forkant av situasjonen, fikk ballen tilbake. Men senere dukket det opp bilder som tydet på at avgjørelsen var mer enn tvilsom.  Mirror-journalist Alex Richards la ut denne twittermeldingen, som skal vise øyeblikket der ballen treffer hodet til Hwang Hee-chan og går i retning Nunes: Det kan se ut som to spillere er innenfor Nunes – pluss keeper Alisson. – Offsiden finnes ikke. Sorry. Det er umulig, sier Wolves-manager Julen Lopetegui. Han var rasende etter avgjørelsen og fikk gult kort av dommer Andy Madley. Ifølge Guardian hevder Lopetegui at hans «taktiske kamera» beviser at det var en feil beslutning. ESPN skriver at kampens videodommersjef, Mike Dean, måtte følge assistentdommers avgjørelse, fordi det ikke fantes TV-bilder som definitivt kunne slå fast at offsiden var feil. – Vi har sett bildene. Avgjørelsen er feil. Jeg gjør feil hver dag og noen ganger gjør dommerne det også, legger han til overfor ITV. Da hadde både manageren og kaptein Ruben Neves vært i dommergarderoben og sagt hva de mente. – Vi har fått en høflig forklaring fra dommerne. Vi må bare akseptere det, men det er synd, sier Lopetegui. Et hjemmelag uten skadde Virgil van Dijk, men med debutanten Cody Gakpo fra start, hadde mye å bevise etter fadesen mot Brentford tidligere i uken. Og det skulle bare ta fire minutter før Gakpo presenterte seg for sitt nye hjemmepublikum. Kantspilleren kom til en avslutning inne i 16-meteren, men Matija Sarkic i Wolves-målet hadde kontroll. Men det ble ingen drømmedebut for nederlenderen, som ikke evnet å sette veldig preg på kampen før han ble tatt av like før slutt. 25 minutter var passert da den vanligvis bunnsolide Liverpool-sisteskansen Alisson – helt upresset – sendte ballen rett i beina på Gonçalo Guedes inne i eget felt.  Portugiseren holdt hodet kaldt, gjorde ingen feil og sendte Wolverhampton i føringen etter det man kan kalle en kjempebrøler fra brasilianeren i mål. Utover i omgangen så det virkelig ikke ut som at det var Liverpool som jaktet utligning, hvor det var svært lenge mellom høydepunktene fremover i banen. Syv minutter før hvilen var Raúl Jiménez en skostørrelse unna å doble ledelsen for de gule og svarte. Så, helt ut av det blå og mot spillets gang, utlignet Liverpool. Utskjelte Darwin Núñez avleverte en strøken avslutning på Trent Alexander-Arnolds eminente innlegg idet vi krøp inn i overtiden av første omgang. Det var urugayanerens 10. nettkjenning denne sesongen. Syv minutter ut i annenomgang hersket det full forvirring på Anfield. Mohamed Salah, som tydelig var i offside, ble forsøkt spilt igjennom av Cody Gakpo. En heading fra Wolverhampton-forsvarer Toti gjorde at dommerkvartetten vurderte det hele som en ny situasjon.  Plutselig var Salah i spill og alene med keeper. Der er få tryggere enn egypteren og Liverpool hadde snudd kampen. Men det lå noe i lufta. Dette var ikke helt over. Retningsforandringer inne i femmeteren sørget for at Hwang Hee-chan fikk kjempet ballen forbi en forfjamset Alisson inne på streken. Målet ble sjekket av VAR, men fikk stå. 2–2 på Merseyside. Flere scoringer ble det ikke, selv om Wolverhampton fikk ballen i mål en gang til. Dermed venter omkamp på Molineux.


Justisminister Emilie Enger Mehl vil ikke undersøke hva som skjedde da varsleren Øyvind Tenold ble oppsagt fra stillingen som PST-leder i Bergen. Nå skal Stortingets kontrollutvalg for de hemmelige tjenestene behandle saken. VG har avslørt hvordan Øyvind Tenold ble sagt opp fra lederjobben i Vest politidistrikt i juni i fjor – etter å ha varslet på flere av Norges mektigste politiledere: Politidirektør Benedicte Bjørnland, PST-sjef Roger Berg og politimester Kaare Songstad. Da Tenold skulle tilbake på jobb i 2019, etter ett års permisjon, fikk han beskjed om at han måtte autoriseres to ganger for å få tilgang til de hemmelige dokumentene til Politiets sikkerhetstjeneste: Først av politimesteren. Så av sjefen for PST. Tenold mener kravet ble konstruert for å kvitte seg med ham. – Jeg er bekymret for at fremtidige varslere i PST kan bli utsatt for akkurat det samme, sier han. Mehl vil ikke svare Nå har EOS-utvalget tatt hans klage mot PST, Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) og Vest politidistrikt til behandling, bekrefter de i et brev til Tenold.  Utvalget fører en ekstern og uavhengig kontroll av blant annet Politiets sikkerhetstjeneste og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Formålet er å se til at enkeltpersoners rettssikkerhet og personvern blir ivaretatt. Påstanden til Tenold er at PST, sammen med politimester Kaare Songstad, brukte sikkerhetsloven og klareringsinstituttet mot ham i en personalsak. – I to år har jeg bedt PST dokumentere kravet om dobbel autorisering, men de har lukket døren for meg, sier Tenold. – Ingen svarer media lenger, heller. Bare EOS-utvalget kan komme til bunns i hva som skjedde da jeg ble forelagt dette stillingskravet om ingen hadde hørt om før, sier han. En av Norges fremste eksperter på sikkerhetsloven, Carsten Rapp, har tidligere uttalt til VG at kravet om dobbel autorisering er i strid med sikkerhetslovens intensjoner. Justisminister Emilie Enger Mehl vil ikke å svare på VGs spørsmål, men har tidligere uttalt at kravet om dobbel autorisering er innført og lovlig – etter å ha endret mening flere ganger. I november i fjor ba hun om en utfyllende redegjørelse fra PST om når kravet ble innført og bakgrunnen for det. I svaret fra PST står det at de ikke kan angi et konkret tidspunkt for praksisendringen. I en e-post til VG skriver statssekretær Hans-Petter Aasen at det ikke er nødvendig å be om ytterligere informasjon fra PST. – I redegjørelsen står det at praksisen har utviklet seg over tid, sier han. Ukjent for politimesteren Høsten 2020 hadde ikke Tenold hørt om kravet. Han var allerede blitt autorisert av en settepolitimester og klar til å gjeninntre i lederstillingen, da kravet om PST-autoriseringen dukket opp. «Dette er nytt for meg», skrev politimester Hans Vik i Sør-Vest politidistrikt i en e-post til Tenold. I frykt for at PST ville fatte en negativ autorisasjonsavgjørelse nektet Tenold å stille. Dette førte til at Nasjonal sikkerhetsmyndighet trakk tilbake sikkerhetsklareringen hans. Uten den kan ikke Tenold jobbe som PST-leder.  Nå vil EOS-utvalget undersøke hvorfor Tenold ikke har fått svar på innsynskrav i åtte dokumenter i oppsigelsessaken hans. På et møte i slutten av denne måneden vil EOS-utvalget samtidig ta stilling til om de skal begynne å undersøke autorisasjonskravet som PST forela Tenold, skriver de i en e-post til ham. Taus politidirektør Ifølge EOS-kontrolloven har utvalget rett til å kreve innsyn i alle dokumenter i saken og innkalle nøkkelpersoner og konfrontere dem i «avhørsform.» Politidirektør Benedicte Bjørnland var sjef for PST frem til våren 2019 og vet om kravet om dobbel autorisering ble innført eller ikke. Hun har ikke ønsket å svare på spørsmål fra VG om Tenold siden september i fjor. VG har spurt leder i EOS-utvalget, Astri Aas-Hansen, om de vil be politidirektøren forklare seg for EOS-utvalget og kreve at PST dokumenterer kravet til dobbel autorisasjon

Åpner sak etter VG-avsløring:   Mehl vil ikke svare


Politiet ønsker å inndra en rekke våpen som de fant i hjemmet hans i 2020. Valens sier våpnene er rekvisitter, og i retten ble det spilt av musikkvideoer og sketsjer for å demonstrere dette.  – Når aktor leser opp dette høres det alvorlig ut, men jeg synes det er absurd hele greia, sa Valen om tiltalen fra vitneboksen.  Mandag morgen ankom han sal 127 i Oslo tingrett sammen med samboeren sin. Han hadde på seg blå jeans, mørk genser og hang i fra seg et Dior-skjerf på kleshengeren.  Den kjente komikeren er tiltalt for grov overtredelse av våpenloven, ulovlig våpenbesittelse og narkotikaovertredelse. Valen svarte tydelig nei på spørsmål om han erkjenner straffskyld for de fem ulike tiltalepunktene. Valen startet sin forklaring med å snakke om barndommen og den tidlige karrieren. Han sier våpeninteressen startet tidlig med at farfaren hans fortalte krigshistorier. – Jeg arvet min første pistol fra han, den var plombert, sa han. Han sa han alltid har hatt to fasinasjoner: klokker og våpen fra krigen. – Jeg har alltid hatt en del plomberte våpen hjemme. Jeg kjøpte våpenkopier i Spania da jeg var 14 år for å ha hjemme, for å samle på det. Aktoratet var under sin utspørring interessert i Valens våpenkunnskap. De stilte han detaljerte spørsmål knyttet til våpen og våpendeler, og hvordan han opp gjennom har holdt oversikt over sine våpen. Aktor spurte om Valen kunne fortelle om da han i 2007 fikk en bot på ti tusen kroner for å ha modifisert pistolgrep på tre skytevåpen. – Jeg har aldri modifisert noe, sa Valen. I retten ble det lagt frem bilder av flere skytevåpen. Aktor Patricia Skaldebø-Rød spurte Valen om han har kunnskap til å demontere våpen og viste til at han har vært i forsvaret og fått våpentrening. Valen sa han ikke har kunnskap til å demontere våpen. Forsvarer Bernt Heiberg sa våpnene som er omtalt i tiltalen er Valens filmrekvisitter. I sitt innledningsforedrag spilte Heiberg av en musikkvideo for å demonstrere dette. Valens låt «If I was» vistes på skjermene, og i videoen brukes det en betydelig andel rekvisitter og våpen. – Valen har siden 2007 hatt et fokus på bruk av rekvisitter og våpen i sin virksomhet. De er til stede i sketsjer, på sceneshow, og i TV-serier. Valen har etter det ble medieoppmerksomhet i 2007 etter han avfyrte et skudd i leiligheten sin, vært sarkastisk på egne vegne, og fokusert på «våpen-Valen» som karakter, sa han.  Valen snakket også selv om hendelsen fra 2007. Han beskrev en tøff mediedekning, og rettet kritikk mot flere av overskriftene som har blitt laget om han. – Jeg ble såkalt «våpen-Valen», sa han og la til at han følte han hadde bragt skam over familienavnet. – Jeg var langt nede. Det var en usedvanlig tung tid, og det var da jeg lurte på om jobben jeg elsket var verdt det. Etter hendelsen valgte han å gi fra seg våpenkortet, sa han.  Det er snart tre år siden forholdene i tiltalen fant sted.  Siden politiet fant våpnene i hjemmet hans i Oslo har ikke Valen ønsket å la seg avhøre av politiet. Valen fortalte i retten om da han la seg inn på avrusning i 2020. Han hadde selv sendt ut en pressemelding og fortalt om en krevende periode, der alkohol hadde «blitt en følgesvenn som har tatt overhånd». I dag er han en helt annen livsstil og har ikke drukket alkohol på over to år, fortalte han. – Jeg følte jeg hadde klart å starte et nytt og bedre liv nå, så det var synd at dette skulle opp for retten igjen eter tre år. Jeg synes det er leit vi sitter her i dag, sa Valen.  Det er satt av fem dager til rettsforhandlinger i Oslo tingrett. I retten skal det vises frem våpen og våpendeler, og onsdag skal et sakkyndig vitne demonstrere for retten hvordan våpnene funksjonerer. – Slik vi ser det er det en veldig spesiell sak og uforståelig at dette er en sak som går for domstolene


Før jul skrytte han av bensinbilane sine til Greta Thunberg. Men no har rumenske myndigheiter lagt beslag på den imponerande bilsamlinga, medan etterforsking pågår, ifølgje lokale medium. Den britisk-amerikanske influensaren vart saman med broren arrestert i Romania førre veke, mistenkt for menneskesmugling. Ein luksusvilla var raida av væpna politi etter at dei to har vore under etterforsking i fleire månader for ei påstått kidnapping av to unge kvinner. Dei er også mistenkt for valdtekt og menneskehandel.  Tate har ikkje kommentert skuldingane direkte, men har på Twitter skrive at «The Matrix sent their agents». Bilsamling verdt fem millionar euro Dei rumenske media Gandul og Spy News skriv at det no er tatt beslag i bilsamlinga til Tate, anslått å vere verdt over fem millionar euro. Det er snakk om ein Buggati Chiron, ein Rolls-Royce, to Ferrariar og ei Porsche, ifølgje avisa.  I tillegg skal det vere tatt beslag i ulike bygningar, inkludert der brørne budde, og angivelig skal ha heldt unge kvinner, ifølgje avisa.  Tate, som har blitt utestengd frå fleire sosiale medium for brot på plattformene sine reglar, forsøkte seg på eit stikk mot klimaaktivist Greta Thunberg i romjula. Men ho stakk også tilbake, med nesten fire millionar liker-klikk på svaret. Faktisk er det spekulert i om Twitter-krangelen dei to i mellom bidrog til arrestasjonen av Tate, på grunn av ei pizzaeske som kan ha avslørt kor i landet han oppheldt seg.  Sjå video: Slik blir spekulasjonane forklart:  Fredag kommenterte Gretha Thunberg «pizza-tweeten» i ein ny spydig kommentar: – Det er sånt som skjer når man ikkje gjenvinner pizzaeskene sine. Omstridt kvinnesyn Emory Andrew Tate III er tidlegare kickboksar, og fekk i karrieren sin mykje merksemd for sine omstridde synspunkt på saker som seksuelt overgrep, trakassering og kvinner.  I sosiale medium har han omtalt gifte kvinner som «menns eigedom» og seier i ein video feminisme at kvinner bør «halde kjeft, få barn, sitte heime, vere stille og lage kaffi» I 2016 dukka han opp i den 17. sesongen av britisk Big Brother, men vart tatt ut av produksjonen etter at det dukka opp ein video der han slår ei kvinne med eit belte. I videoen seier han at ho hadde samtykka.  Trass i utestengelen frå fleire sosiale medium, fekk han kome tilbake på Twitter etter at Elon Musk tok over sjefsstolen.

Medier om Tate:  Nå har de tatt bilene hans


VAL DI FIEMME (VG) Amerikanske Ben Ogden (22) satte ut flere av konkurrentene i sprint-semifinalen. Men det kunne ikke stoppe Johannes Høsflot Klæbos (26) femte strake Tour de Ski-seier.  – Det er som å rane en bank, så får du ikke med deg pengene hjem, sier Sindre Bjørnestad Skar og ler.  Han oppsummerer stuntet til Ben Ogden i sprint-semifinalen. Den unge amerikaneren gikk alt han kunne og sprengte feltet. I sprint-semifinalene går nemlig de to første i mål videre fra hvert heat, men det er også to ledige «lucky loser-plasser» til de med best tid.  Det var det Ogden ønsket å sikre seg, men på oppløpet ble han slått av Johannes Høsflot Klæbo, Calle Halfvarsson, Simone Mocellini og Johan Häggström. Dermed gikk Ogdens plan i vasken. – Han burde fått friplass i finalen. Vi burde vært syv mann i finalen, når han går så fort, sier Klæbo.  Han vant til slutt sprinten foran Halfvarsson og hjemmehåpet Mocellini. Det tok helt av på den godt befolkede OL-stadion i 2026 da Mocellini tok tredjeplassen foran venner og familie.  Tross at Ogdens forsøk mislykkes i semifinalen, applauderer Klæbo 22-åringen og tror amerikanerne vil få mye glede av ham i fremtiden. – Jeg synes det er imponerende og hyller at han bare «gutser» på, sier Klæbo. – Ble du litt forbauset underveis? – Jeg fikk litt sjokk i bakken, og måtte virkelig ta meg sammen, svarer Klæbo. Seieren er hans femte seier av fem mulige i denne utgaven av Tour de Ski, dermed tangerer han rekorden for flest etappeseirer på rad som Sergej Ustjugov satte i 2016/17.  I tillegg var det trønderens 16. etappeseier i konkurransen totalt og hans ellevte av 13 mulige i verdenscupen denne sesongen. Nå leder han Tour de Ski med 58 sekunder til Halvarsson før de to gjenstående etappene (15 kilometer fellesstart og «Monsterbakken» opp). Sindre Bjørnestad Skar hadde ikke krefter til å følge Ogden i semifinalen og ble slått med over 20 sekunder.  – Han ville ikke bare gå videre på tid, han ville jo «drepe» både seg selv og resten, sier Skar og legger til:  – Det var voldsomt, men all ære til han som prøver. Men jeg tror han ødela for seg selv, det er litt tabbe å gjøre det der, sier Skar. Den franske Renaud Jay bare lo og ristet på hodet da VG spurte Ogdens taktikk. Ogden forklarer valget slik: – Taktikken min var å sprekke feltet så mye som mulig. Ved å gå helt «crazy», kunne jeg bli topp fire og bli kvitt nok konkurrenter til å gå videre på tid. Men jeg ble passert ..., sier Ogden. På spørsmål om hva konkurrentene tenker om det, gliser han i barten sin: – Så klart ler dem. Men det er derfor jeg er her. Kanskje ikke verdens beste taktikk noen gang, men jeg ga det et forsøk, sier Ogden med et smil. Mens Klæbo nok en gang vant, røk flere av hans argeste konkurrenter i sammendraget ut i kvartfinalen: Federico Pellegrino, Pål Golberg og Simen Hegstad Krüger. Mange holder sistnevnte som favoritt opp monsterbakken, men Krüger virker tvilende til at det er mulig å nekte Klæbo hans tredje Tour de Ski-seier sammenlagt. – Johannes er så suveren om dagen. Han har nesten aldri en svart dag, mens vi andre er menneskelige, sier Krüger til VG. – Det er godt betalt i dag, det er viktig, det trengte jeg. Sistebakken kan spise mange minutter, sier Klæbo til VG.


Mens flere av Kalvin Phillips’ (27) landsmenn spilte for Manchester City mot Liverpool torsdag, var ikke VM-kvartfinalisten en del av troppen. Manager Pep Guardiola forklarer hvorfor. – Han er ikke skadet. Han kom tilbake overvektig, sier Manchester City-manager Pep Guardiola ifølge britiske The Guardian, og fortsetter: – Jeg vet ikke hvorfor. Han kom tilbake ikke i stand til å trene og spille. Manchester City-spiller Kalvin Phillips spilte fotball-VM for England. Det samme gjorde lagkameratene Phil Foden, Jack Grealish, John Stones og Kyle Walker. De tre førstnevnte fikk spilleminutter i torsdagens ligacupkamp mot Liverpool, mens Walker forble en ubenyttet reserve. Kalvin Phillips var ikke en del av troppen i det hele tatt. På spørsmål om Guardiola var overrasket over Phillips’ form etter at han hadde vært med det engelske landslaget og deres ernæringsfysiologer, svarte manageren: – Absolutt. Når han er klar, vil han spille, for vi trenger ham, og vi trenger ham absolutt. Ifølge The Guardian ville ikke Guardiola svare på om han følte seg skuffet over at Phillips var ute av form og sa at det er noe han holder privat med den engelske midtbanespilleren. Kalvin Phillips fikk to innhopp i Qatar-VM (mot Wales og Senegal) for England. Phillips har vært preget av en skulderskade denne sesongen. Se høydepunktene fra Manchester Citys seier mot Liverpool torsdag:


Nina Bråthens ekskjæreste sendte henne en drapstrussel få dager før hun døde. Trusselen ble henlagt, selv om han har innrømmet den flere ganger. Fredag 5. juli 2019 sender ekskjæresten denne Messenger-meldingen til Nina Bråthen: «Dra til helvete jevla møkkadame kommer til og drepe på deg (...)» 6. juli 2019 er den siste sikre observasjonen av 46 år gamle Nina. Hun ble funnet død i leiligheten sin på Fjell i Drammen 23. juli 2019, 17 dager etter at noen så henne sist. Obdusentene fant et dobbeltsidig tungebensbrudd i halsen hennes. Det tydet på at hun hadde blitt kvalt med et håndgrep. Tre år senere står saken uløst. Ninas dødsfall står ikke oppført på Kripos’ liste over uoppklarte drap. Politiet gjorde flere urovekkende funn i leiligheten, men det gikk tre måneder før Sør-Øst politidistrikt slo drapsalarm, skrev VG nylig. Politiet siktet ekskjæresten for drapet på Nina. Han nekter for å ha gjort det, og saken mot ham ble henlagt av Riksadvokaten i mai 2020. Under etterforskningen av Nina Bråthens dødsfall, fant politiet Messenger-meldingen på ekskjæresten mobiltelefon.  Politiet ville tiltale ekskjæresten for drapstrusselen, men den ble henlagt på bevisets stilling av statsadvokat Vibeke Gjøslien. Ifølge avgjørelser om varetektsfengsling erkjente ekskjæresten straffskyld for trusselen. Også i avhør forklarer ekskjæresten at han kunne huske «den stygge meldingen» . Han forklarer videre at han var ganske beruset da han sendte den, at han ikke mente noe med den, at han var frustrert og skrev uten å tenke. Ekskjæresten sier han aldri kunne ha drept Nina, som han var veldig glad i.  Ninas dør var låst, og de tre utdelte nøklene lå inne i leiligheten. Blodsporene på åstedet tydet imidlertid på at Nina ble utsatt for vold i sofaen hun ble funnet i. Ekskjæresten ble våren 2021 dømt for tre voldsepisoder mot Nina, hvor han under en av dem også truet med å drepe henne. Under rettssaken mot ham, ble også drapstrusselen fra Messenger-meldingen tema, selv om han ikke var tiltalt for denne: – Jeg skrev vel noe sånt som «jeg skal drepe deg», sa ekskjæresten under rettssaken. – Det tror jeg ikke er omfattet av tiltalen, men… Var det noe du mente, spurte dommer Oddbjørg Angell.  – Nei, det var bare sånn fylleting. – Fylleting? – Ja… jeg var ikke helt edru, og jeg var sint – Hvordan tenker du at hun opplevde det? – Ikke noe hyggelig – Tror du hun ble redd? – Jeg tror hun ble redd ja, sa ekskjæresten. Ekskjæresten ble dømt til seks måneders fengsel for voldssakene mot Nina, men dommeren mente han allerede hadde sonet straffen mens han satt fem måneder i varetekt under drapsetterforskningen. VG har vært i kontakt med ekskjæresten om denne saken. Han sier han står for det han har sagt tidligere om drapstrusselen. Det var statsadvokat Vibeke Gjøslien som henla saken på bevisets stilling.  Hun skriver i en e-post til VG at det for henleggelsen av trusselen fra 5. juli, ble sett hen til at Nina Bråthens telefon var ødelagt. – Det er derfor ingen opplysninger om at noen har oppfattet trusselen, skriver Gjøslien. Dermed er det ikke bevis for en fullbyrdet trussel, skriver hun. – Jeg ser at det kan stilles spørsmål ved hvorvidt han burde ha vært siktet for forsøk på trussel. Imidlertid ble han siktet og domfelt for flere fullbyrdede tilfeller av vold og en trussel mot Bråthen, skriver Gjøslien. Hun påpeker at det ut fra fengslingskjennelsene fremstår usikkert hvorvidt ekskjæresten erkjente straffskyld helt eller delvis. Han erkjente heller ikke formelt straffskyld i politiavhør. – Slik jeg husker det ble samtlige forhold som han hadde erkjent straffeskyld for i politiavhør medtatt i tilståelsessaken. – Det å erkjenne eller forklare seg om et faktisk forhold er ikke det samme som å erkjenne straffeskyld, skriver Gjøslien


Justisdepartementet mener at mannen er en trussel mot norske interesser og varslet om utvisning av ham allerede 20. oktober. Politiets sikkerhetstjeneste (PST) mistenker at mannen er i Norge under falskt navn og falsk identitet, en såkalt «illegalist», og at han egentlig er russisk og jobber for en av de russiske etterretningstjenestene. – Vi har bedt om at en brasiliansk forsker ved Universitetet i Tromsø Norges arktiske universitet blir utvist fra Norge fordi vi mener han representerer en trussel mot grunnleggende nasjonale interesser, sier assisterende PST-sjef Hedvig Moe til NRK, som meldte om saken først. Det bekrefter også PST til VG. – Vi mener det er en person som har kommet på falsk identitet, og at hans virkelige identitet er russisk og at oppholdet i Norge er for å jobbe for russiske myndigheter, sier kommunikasjonsdirektør Trond Hugubakken. Vedkommende er foreløpig mistenkt for overtredelse av straffelovens paragraf 121 for ulovlig etterretning som kan skade grunnleggende nasjonale interesser, og straffelovens paragraf 126b, som omhandler ulovlig etterretning som kan skade andre staters sikkerhetsinteresser, ifølge PST. Har du tips i saken? Kontakt VG på e-post eller på kryptert melding via Signal eller WhatsApp. Mannen skal ha kommet til Norge på et forskeroppdrag ved UiT høsten 2021 og blant annet forsket på hybride trusler. Mannen har hatt opphold i Canada tidligere, bekrefter PSTs Hugubakken til VG. Han vil ikke si noe om hvorfor de mener han er en spion, men understreker at det er et dilemma å finne riktig tid å involvere seg: – Det jeg vil si, er at valget om tidspunkt for å stoppe pågående operasjon er alltid et dilemma. Vi må følge med og samle god nok informasjon så vi er sikre, og samtidig veie pågående aktivitet opp mot skadevirkningene som aktiv kan ha. I dette tilfellet vurderte vi det som riktig å avslutte operasjonen nå. – Hva er skadevirkningene?  – Skadevirkninger for Norge er at det setter rikets sikkerhet i fare. – Har dere samarbeidet med andre land om denne saken?  – Ja, vi har hatt et internasjonalt samarbeid i denne saken, men jeg ønsker ikke å si hvor mange land og hvilke, sier Hugubakken og legger til at PST har et godt etablert internasjonalt samarbeidsnettverk med etterretningstjenester over hele verden. Russlands ambassade: Politisk bestilt Den russiske ambassaden skriver i en e-post til VG at de ikke er klar over hvem mannen er eller hva saken dreier seg om.  – Generelt sett, i det siste har spionmani vært aktivt fremmet i Norge. Det nevnes i denne sammenheng russiske fiskefartøyer, russiske forskningsskip, droneflyvninger, fotografering og liknende.  – Det gjelder helt forskjellige saker, men de har et felles emne: alt det russiske – enten det er offentlige etater, private selskaper eller enkeltpersoner – er mistenksomt og lukter spionasje. Det at forskjellige saker kommer som på løpende bånd er uten tvil ikke tilfeldig. Alt dette er politisk bestilt, skriver ambassaden. Mannen ble pågrepet tirsdag. Ifølge NRK var han da på vei til jobb på Universitetet i Tromsø. – Han stiller seg uforstående til de anklagene. Det var derfor han også ba seg løslatt i retten i dag, sier hans forsvarer Thomas Hansen til VG.  Han sier at mannen har redegjort for hva han gjør i Norge og er åpen om det – nemlig at han er her som gjesteforsker. – Men jeg vet ikke hvorfor PST mener han er en russisk spion, sier Hansen.  Både det og opplysningene om at den brasilianske identiteten er falsk, er anklager forsvareren ikke vet hva PST faktisk bygger på.  PST er bekymret for at han kan ha tilegnet seg et nettverk og informasjon om Norges politikk i nordområdene, sier assisterende PST-sjef Moe til NRK.  Informasjonen kan bli misbrukt av Russland, frykter PST. Justisdepartementet: Utgjør trussel  Ifølge kjennelsen fra Nord-Troms og Senja tingrett, som kom tirsdag, varslet Justis- og beredskapsdepartementet om mannen torsdag forrige uke


I helgen var Ole Gunnar Solskjær (49) tilbake på trenerbenken for første gang siden han var ferdig i Manchester United i november i fjor. Nå er det Kristiansunds G14-lag som får dra nytte av Solskjærs trenerferdigheter. Lørdag møtte laget Blindheim i fylkesserien. Sammen med Per Magne Hals ledet Solskjær laget, som har yngstesønn Elijah på laget, til seier. Solskjær har ennå ikke latt seg intervjue etter tiden i England, men overfor lokalavisen Tidens Krav letter han nå litt på sløret.  Han bekrefter at han har mottatt – og avslått – flere jobbtilbud de siste månedene. Samtidig antyder han at han ønsker seg tilbake til manesjen. – Jeg elsker jo fotball, sier Solskjær til avisen, som samtidig ber om forståelse for at han ikke han utbrodere om tiden i Manchester United. Han vil heller ikke gå inn på hvilke jobber han har fått tilbudet om. Dette sa kristiansunderen til klubbens egen TV-kanal like etter avskjedigelsen: Etter å ha bodd i England en periode etter at managergjerningen i storklubben var over, er Solskjær nå tilbake i hjembyen sammen med familien. Mens han er trener for sin yngste sønn, bor datteren Karna og sønnen Noah i Ålesund, hvor de spiller fotball for henholdsvis AaFK Fortuna og Spjelkavik. Den tidligere Molde, Cardiff og Manchester United-manageren erkjenner at det er godt å bo mer samlet. Avstanden under coronapandemien gjorde det hele utfordrende, forteller Solskjær. – Vi levde jo i praksis hver for oss. Solskjærs sier til avisen at hans ambisjoner med guttelaget er å bidra til å lage et godt miljø og at alle har det moro med fotball. For øyeblikket er 49-åringen med og leder laget igjennom to til tre økter i uken.


RAMSTEIN (VG) Vinteren blir hard for Ukraina, men også for landene i Europa som støtter Ukraina. Men Nato-sjef Jens Stoltenberg advarer om at prisen for Europa blir enda høyere, hvis støtten til Ukraina stopper opp.  – Vi må huske at den prisen vi nå betaler, måles i kroner og øre og euro. Men prisen Ukraina betaler, måles i tapte menneskeliv hver eneste dag, sier Natos generalsekretær til VG. Torsdag ettermiddag i Ramstein kunne Natos generalsekretær regne hjem nye bidrag fra de om lag 50 landene som møttes på den amerikanske flybasen midt i Tyskland: Norge har sendt et nytt våpensystem, Hellfire-missiler, til Ukrainas forsvarskamp mot den russiske invasjonen. USA la et bidrag tilsvarende 6,75 milliarder kroner på bordet på Ramstein-møtet. Krigsvinter Men i flere europeiske land protesterer innbyggerne nå mot ekstreme energipriser, dyrere mat og høyere renter.  Toppolitikere i flere land snakker om at Europa går mot en «krigsvinter».  Stoltenberg bruker ikke det uttrykket, men sier:  – Vinteren kommer, og den kommer til å bli hard. – Vinteren blir hard for Ukraina, men også hard for alle oss som støtter Ukraina. Vi ser det med skyhøye energipriser og økende levekostnader. Og det rammer folk over hele Europa. Men samtidig må vi ikke stoppe støtten til Ukraina. For da blir prisen enda høyere, sier han til VG etter møtet i Ramstein. Kan bli farligere  Slik beskriver han prisen for å stoppe eller minske støtten til Ukraina: – Hvis Putin vinner, så blir verden farligere, sier han. – Da vil Putin vinne fram med brutal maktbruk etter å ha invadert et naboland, angrepet sivile mål og brutt internasjonal rett. Lar vi den type adferd vinne fram, så risikerer vi å betale en mye høyere pris senere - selv om levekostnadene nå smerter for mange mennesker,  legger Stoltenberg til.   Hovedårsaken – Mange skylder på sine egne ledere for krisen. Er denne krisen Putins ansvar alene? – Putins brutale angrepskrig er hovedårsaken, selv om det også er noen ettervirkninger av covid. Invasjonen har presset matprisene opp, og det er større militære kostnader som følge av krigen. Men Russlands kutt i gasseksporten til Europa har bidratt vesentlig, sier han. – Om krigen skulle være over om kort tid, vil alt da vende tilbake til det normale? – Energimarkedene har vært gjennom kriser flere ganger siden oljekrisen på 70-tallet. Så alt må nå gjøres for å gjøre situasjonen mindre ekstrem. Men det må ikke skje ved å gjenoppta import av energi fra Russland. Det skaper en sikkerhetspolitisk sårbarhet. Og Europa kan ikke på nytt gjøre seg så sårbare for russisk gass. Derfor må man forsyne Europa med gass fra andre land, som Norge. Og etter hvert gjennomføre det grunnleggende skiftet til fornybar. Derfor vil det ta noe tid før dette normaliserer seg. Nye bidrag  – I Praha demonstrerte 70 000 mennesker mot myndighetene sist lørdag. Sliter dette på landenes vilje til å fortsette støtten til Ukraina? –  Nei. Det er ikke noen slitasje. Tvert imot kom det nye løfter om bidrag nå, i Ramstein. Men alle lederne tar den uroen som millioner av mennesker,  familier og bedrifter nå opplever, på alvor. Forholdene i mange land er mer ekstreme enn i Norge.  Så ingen her undervurderer kostnaden og smerten det påfører folk. Men svaret er ikke å stoppe støtten til Ukraina. Svaret er ulike former for støtteordninger, som blant andre EU nå har presentert, sier generalsekretæren.  – Men for å snu spørsmålet: Er støtten til Ukraina tilstrekkelig for at Ukraina skal fortsette kampen mot Russland? –  Jeg bruker det meste av min tid til å samle støtte til Ukraina, fordi ingenting er mer akutt enn det for vår sikkerhet. Nato jobber nå med å forberede vinteren for de ukrainske styrkene. Vi må raskt skaffe dem vinteruniformer, strømgeneratorer, vintertelt og vinterutstyr. Deres væpnede styrker er flerdoblet siden invasjonen, så de har underskudd på den type utstyr. Og så trenger de selvsagt mer våpen og ammunisjon

- Krigen er på et kritisk punkt: Vi ser et skifte


Faren fikk samvær med Tintin (8) tross advarsler. Nå er han siktet for å ha drept sønnen. Søndag demonstrerte svenskene for lovendring.  Familien kalte ham Tintin (8). Gutten som smiler på bilder og elsket sushi, ifølge Aftonbladet, som har snakket med moren.  Den 8. januar i år skulle han ha to timers samvær med sin far i henhold til en fersk avgjørelse fra den svenske tingretten, etter en strid mellom foreldrene. Moren hadde advart mot samvær, og skal blant annet ha vært redd for at faren skulle prøve å bortføre gutten.  Moren varslet politiet da åtteåringen ikke kom hjem som avtalt. De rykket ut til farens bolig, hvor de fant faren skadet og sønnen død.  Ifølge TV4 mener rettsmedisinere det er sannsynlig at Tintin har blitt drept. Faren ble pågrepet, og han er siktet for å ha drept sin egen sønn. Ifølge Expressen nekter han straffskyld i saken. Tiltale mot faren er ventet 26. januar, ifølge Aftonbladet. Flere varslet bekymring Moren har ifølge svenske medier kjempet om omsorgsretten for Tintin i flere år, noe hun vant frem med i 2021. Faren fikk fortsatt rett til samvær med sønnen.  Moren har argumentert for at et eventuelt samvær med faren burde være med tilsyn, mens retten mente at det var viktig at gutten hadde en viss kontakt alene med sin far.  Ifølge moren har eks-mannen vært voldelig mot både henne og sønnen. Og hun har ikke vært den eneste som har vært urolig.  Bekymringer for Tintin har blitt innmeldt av både skolen, morens familie og  politiet. Aftonbladet beskriver en situasjon da faren skulle hente sønnen på skolen, og som endte med at han til slutt ble bortvist av politiet, som senere varslet sosialtjenesten fordi de var bekymret for gutten.  Politiet beskrev gutten som redd, og at han gråtende forklarte at han ikke ville bli med faren, men at han måtte fordi det var hans tid for samvær.  Men til tross for at også sosialtjenesten konkluderte med at gutten var stresset og redd for kontakt med faren, ble han tvunget til å fortsette med besøkene.  Debatten raser Nå raser debatten i Sverige, for Tintin er ikke det eneste barnet som tvinges til samvær med en forelder som kan utgjøre en fare for barnets fysiske eller psykiske helse. – Foreldrenes rett til sine barn skal aldri gå foran barnets beste. Vi jobber nå med et lovforslag for at dette skal bli virkeligheten, sa sosialminister Camilla Waltersson Grönvall til Aftonbladet etter at saken om Tintin ble kjent.  Olga Persson er leder for Unizon som driver over 130 krisesentre i Sverige. Hun sier til Aftonbladet at: – De aller fleste kvinnene som kommer til et krisemottak har barn med seg. Vi pleier å si at omtrent en tredel av disse barna fortsatt må ha samvær med den voldsutøvende faren. Altså treffe den samme personen som er årsaken til at sosialtjenesten betaler for at barna og kvinnen skal bo beskyttet, og som noen ganger også er dømt for lovbrudd begått mot barnet, sier Persson. Ifølge avisen Expressen var det Tintins tante som først krevde en lovendring. En instagramkonto som heter #lexTintin har fått fått tusenvis av følgere. I et innlegg signert «Tintins tante» står det blant annet:  «Vi må få til lovendringer der barns rettigheter alltid kommer først fremfor gjerningsmannens (forelders) rett til samvær. Ingen flere barn skal behøve å dø til tross for et utall bekymringsmeldinger fra sosialtjenesten, skolen, slektninger og naboer».