SV har blitt enige med regjeringspartiene Ap og Sp om et statsbudsjett for 2023. SV har fått viktig oljeseier, som slaktes av Frp og roses av Bellona. – Vi mener vi skal møte situasjonen med høyere priser og stigende rente kraftigere enn det vi skal legge fram, sier SVs forhandlingsleder Torgeir Knag Fylkesnes.  Han sier at regjeringspartiene og SV vil legge fram en pakke mot fattigdom, som skal møte de økende prisene i samfunnet.  – Men jeg tror vi har klart å komme med en pakke som kommer til å møte sårbare grupper som minstepensjonister, studenter, uføre og barnefamilier. Og en del ting på generell velferd som vil komme mange til gode, sier han. SV skal ha fått en rekke krav innfridd i statsbudsjettforhandlingene med Støre-regjeringen, men kilder sier til VG at det ikke bidrar til økt oljepengebruk.  Budsjettforhandlingene mellom regjeringen og SV endte med enighet tirsdag. Enigheten legges frem klokken 1800, men en av sakene som har lekket ut er en SV-seier:  Energipolitisk talsperson Terje Halleland (Frp) kaller vedtaket uansvarlig og mener letestans er det siste et Europa i desperat mangel på gass nå trenger. – I kveld er det fest i Moskva, sier han. Bellona-leder Frederic Hauge svarer Frp slik: – Det ser ut som om man er omtrent like virkelighetsfjerne i Moskva og Frp. Resten av intervjuet med Halleland og Hauge kan du lese lenger nede i denne saken. Ap, Sp og SV har de siste dagene sittet i forhandlinger til langt på natt for å komme til enighet om landets neste statsbudsjett. Kilder bekrefter overfor VG at regjeringen og SV har kommet til enighet om statsbudsjettet for 2023. Resultatet vil bli lagt frem senere tirsdag. Både Sp og Ap har gruppemøte klokken 16.30 for å godkjenne budsjettavtalen. Klima, omfordeling og bistand har vært SVs viktige saker, og har vært sentrale spørsmål i forhandlingene.  Statsbudsjettet er et Norges plan for hvordan vi skal bruke statens penger neste år. I år har regjeringen blitt nødt til å bruke mindre oljepenger enn tidligere, for å forsøke å dempe prisgaloppen og økende rente. Som VG skrev tidligere tirsdag, har budsjettprosessen blitt «smurt» i siste fase ved at regjeringen har kunnet legge mer penger på bordet: Det kommer frem i et svar på et spørsmål fra Aps Eigil Knutsen, som leder forhandlingene med SV om statsbudsjettet, opplyser Rødts finanspolitiker Marie Sneve Martinussen til VG. Rødt mener dette kunne gitt økt minsteytelse på 12.000 kroner til pensjonister, uføre, de på arbeidsavklaring og folk på sosialstønad. Selv om detaljene fra budsjettforliket ikke blir klare før senere tirsdag, er det ventet at partiene ville bli enige om tiltak for å bøte på den økende fattigdommen. Kilder i regjeringspartiene har overfor VG gitt uttrykk for at de har hatt handlingsrom på dette området, fordi den økonomiske situasjonen har forverret seg dramatisk gjennom høsten. Statsbudsjettet som ble lagt frem 6. oktober var i all hovedsak ferdig allerede i månedsskiftet august/september. Siden da har prisene økt ytterligere, og renteøkningene begynner å svi.  En av SVs store seire i budsjettet for 2022, er at Ap gikk med på å utsette neste runde med utlysninger av letelisenser for olje og gass – det som kalles 26. konsesjonsrunde. VG får tirsdag ettermiddag opplyst at utsettelsen videreføres ut hele stortingsperioden, til 2025. Dette er en klar innrømmelse til SV. Og det vekker sterke reaksjoner, blant annet i Frp. Terje Halleland i Frp utdyper kritikken sin slik: – Putins regime er de eneste som tjener på at regjeringen og SV nå strammer inn i letingen etter olje og gass. Regjeringen kan umulig ha lært noe som helst av den alvorlige sikkerhetssituasjonen vi står opp i som følge av energipolitikken som er ført i Europa, sier Halleland. Han sier at han ikke kan tolke det på noen annen måte enn at det er begynnelsen på slutten for videre utvikling av norsk sokkel

Frp etter SV-seier:  - I kveld er det fest i Moskva


Mia Gundersen (61) skriver på Facebook tirsdag at «hun er i et forhold». Hun skriver imidlertid ikke med hvem. Mia Gundersen bekrefter i en tekstmelding til VG at hun har fått seg kjæreste. Hun ønsker imidlertid ikke å utdype noe mer eller informere om hvem den er på det nåværende tidspunkt. Under statusoppdateringen på Facebook har det strømmet på med gratulasjoner, og Gundersen har trykket «hjerte-like» bak alle. Vanskelig brudd For snart syv år siden ble det kjent at ekteskapet mellom Mia Gundersen og Marcel Leliënhof (56) var over – 13 år etter at de giftet seg. Gundersen har aldri lagt skjul på at skilsmissen var tøff, og at hun brukte to år på å bearbeide bruddet. Siden har hun også gjentatte ganger snakket om singeltilværelsen, som hun har trivdes med. I et intervju med VG i 2020 forklarte Gundersen at hun ikke manglet beilere. – Det er helt utrolig, det er mange ganger jeg tenker for meg selv at «Er det jeg som er kresen, eller»? Men det skal man være synes jeg, det skal ikke være sånn at man tar imot bare fordi at det føles behagelig. Man skal gi seg selv den tiden, for det tar ofte tid å bearbeide et brudd. Mia Gundersen sa til VG så sent som i oktober at hun hadde en Tinder-konto, men at hun var «elendig til å gå på date». 61-åringen er i disse dager på turné med «Desembernatt». Hun er også aktuell i musikalen «Sister Act» på på Chateau Neuf. Tilbakeblikk på da Mia Gundersen var med i «Maskoraama»:


Pep Guardiola så laget sitt vinne soleklart, og sin norske spiss-stjerne score to. Likevel var han ikke helt fornøyd etter kampen. Etter knappe 20 minutter lå ballen i nettet etter nok en Haaland-scoring, og etter 67 minutter var jærbuen frampå igjen. Manchesters blå vant til slutt lett 4–0 mot Sevilla i Andalucia, og Pep Guardiola fikk nok en bekreftelse på at innkjøpet av en nummer 9 var riktig. I et intervju etter kampen hadde treneren likevel høner å plukke med laget sitt. Og Haaland var i hovedrollen her også.  – Vi spilte ingen god førsteomgang. Vi prøvde å angripe for kjapt, startet han, ifølge Football365.com.  Han fortsatte:  – Noen ganger «ruser» vi for kjapt fordi Erling er der. Han er attraksjonen der oppe, og det vil vi angripe. Vi må være mer tålmodige, sier Guardiola, et mantra han ikke sjelden gjentar. Men da Guardiola ble spurt om Haalands tilstedeværelse kunne være «problematisk»  ble han tydelig i svaret han ga:  – Det var ikke det jeg sa! Jeg foretrekker å ha ham der. Statistikken hans så langt, ikke bare her, men også i andre klubber, er ganske lik. Han har en utrolig teft for mål. Han scoret to fra boksen og hadde sjanser til å score flere. Vi har god scoringsstatistikk nå , og vi prøver å fortsette sånn, sier Pep. Han berømmet måten Haaland har tilpasset seg, men sier det også er en del av kampene utenom det å score mål som kan være mer vrient å tilpasse seg. – Men det gjør det mer spennende at han tilpasser seg til måten vi spiller, så vil nivået øke,og det er det vi krever av ham. Når du scorer så mange mål slipper man unna med mye, men både han og vi vet at vi fortsatt kan bli bedre. Erling Haaland ble tatt av banen etter 71 minutter og byttet med den argentinske unggutten Julian Alvarez.  Neste oppdrag for Manchester City er Premier League-oppgjøret mot Tottenham hjemme, lørdag klokken 18.30.


Johannes Høsflot Klæbos nabohus lå ute til salgs for 11,2 millioner. Det ble solgt for 13,3 millioner. Til Johannes Høsflot Klæbo. – Jeg kan bekrefte kjøpet. Men jeg ønsker ikke å kommentere saken utover det, sier skistjernen til VG.  Klæbo og kjæresten Pernille Døsvik kjøpte seg hus på Byåsen i 2019. Den gang betalte de ni mill. kroner. Nabohuset, som de nå også har sikret seg, er fra 1960 og tegnet av arkitekten Helge Thiis, mest kjent som leder for restaureringsarbeidene av Nidarosdomen fra 1930 til 1972. Det ble tegnet til hans datter Tone Thiis Schjetne, som er billedkunstner og som også har benyttet boligen til atelier. Huset har et bruksareal på 287 kvadratmeter og ei tomt på nærmere halvannet mål. – Dette er høy prisklasse i Trondheim, selv om jeg meglet en bolig på  Byåsen til 25 millioner i fjor, sier eiendomsmegler Eirik Døsen i Proaktiv Trondheim. – Dette er en helt spesiell arkitekttegnet bolig og med en helt spesiell beliggenhet «på taket av Trondheim». Men samtidig er det et visst oppussingsbehov. En må legge inn et budsjett for å ta boligen til dagens standard. Men det er mange flotte detaljer som er interessant å beholde fra da boligen ble bygget, sier Eirik Døsen, som fastslår at boligen har «gode, praktiske og arkitektoniske løsninger». I tillegg til de to boligene på Byåsen, har Johannes Høsflot Klæbo også ei hytte, som ligger på Skeikampen i Gausdal. Der har blant annet morfar og trener Kåre Høsflot sitt eget rom, og skiprofilen trener mye der. Johannes Høsflot Klæbo har fått flere spørsmål den siste tiden om han har vurderer å flytte utenlands. Kjøpet av nok et hus på Byåsen tyder på at dette er uaktuelt. Langrennsløperen ligger for tiden på høydetrening i USA. Konkurransesesongen starter som vanlig på Beitostølen i slutten av november. Managementselskapet til Pernille Døsvik er MaxSocial, som er heleid av VGTV AS. VGs redaksjonelle vurderinger gjøres uavhengig av dette. Redaksjonen står fritt. Oversikt over bindinger for profiler som gjør oppdrag for VG ligger her.


Årets fredspris går til den fengslede belarusiske menneskerettighetsaktivisten Ales Bjaljatski (60), den russiske organisasjonen Memorial og den ukrainske menneskerettighetsorganisasjonen Center for Civil Liberties. – Prisvinnerne representerer sivilsamfunnet i sine hjemland, sa Nobelkomitéleder Berit Reiss-Andersen da hun kunngjorde vinnerne. Årets pris er den 103. i rekken, og den ble tildelt klokken 11 fredag morgen. Det var knyttet stor spenning til hvem som skulle få årets fredspris. Tildelingen skjer samtidig som krigen herjer i Ukraina.  Under spørsmålsrunden etter tildelingen ble Reiss-Andersen spurt om tildelingen er rettet mot Russlands president:  – Denne prisen er ikke rettet mot Putin, svarte hun. I begrunnelsen la Nobelkomiteen vekt på at de tre mottagerne i mange år har stått opp for demokrati og grunnleggende rettigheter. – De har gjort en enestående innsats for å dokumentere krigsforbrytelser, brudd på menneskerettigheter og maktmisbruk, sa Reiss-Andersen. De tre utkårede har alle bånd til Ukraina-krigen, men var ikke blant favorittene ekspertene utpekte på forhånd. Russlands invasjon av nabolandet skjedde også etter at fristen for å nominere fredspriskandidater utløp. Ble i Kyiv da krigen startet Center for Civil Liberties (CCL) har jobbet i konfliktområdene i Ukraina lenge før invasjonen i februar.  – Vi valgte å bli i Kyiv da krigen startet, fordi det var viktig å ha en stemme inne der, sier Oleksandra Matviitsjuk, menneskerettighetsadvokat og styreleder i den ukrainske menneskerettighetsorganisasjonen, til Sveriges Radio. – Jeg er på vei tilbake til Kyiv. Jeg gleder meg til å dele gleden med hele teamet mitt, sier hun. – Svært viktig Arve Hansen, som er ekspert på alle de tre landene vinnerene kommer fra i Den norske Helsingforskomiteen, er svært fornøyd med årets fredspris. Helsingforskomiteen har nemlig over lang tid jobbet svært tett med alle tre vinnerne.  – Dette er en virkelig glede for oss. Dette er folk vi har håpet på i mange år. At alle disse nå kommer på en og samme tid er bare helt fantastisk, sier Hansen.  Han forteller at de tre alle jobber for demokrati og menneskerettigheter på hver sin måte.  – Denne prisen er en annerkjennelse for den jobben de gjør. Demokrati og menneskerettigheter er grunnlaget for å skape fred. Vi setter veldig pris på at sammenhengen mellom de tingene blir løftet frem, særlig i en tid der det er krig mellom disse landene, sier Hansen, og viser til at Belarus er en alliert med Russland i krigen mot Ukraina.  – Derfor er det svært viktig at menneskerettighetsforkjempere i Belarus og Russland blir trukket frem.  – Et drivjern Hansen trekker frem nettopp Oleksandra Matviitsjuk når han snakker om CCL.  – Hun er et drivjern, som i lang tid har dokumentert krigsforbrytelser i Donbas-regionen i Ukraina, forklarer Hansen. Inna Sangadzhieva i Helsingforskomiteen er svært fornøyd med tildelingen. – Det er en drømmedag, sier hun til VG. – De tre organisasjonene jobber med å bygge demokrati, oppgjør med fortid, rettssikkerhet. Alle er så fortjente prisvinnere. Jeg kjenner alle godt, men jeg var med på Memorials arrangementer da jeg fortsatt bodde i Russland for over 20 år siden, så det er spesielt. – En verdig vinner Leder av Norges Fredsråd, Oda Andersen Nyborg, sier de har fulgt arbeidet til den russiske menneskerettighetsorganisasjonen Memorial lenge.  – Det presset de har stått under, blant annet med deres dokumentasjon av historiske sovjetiske krigsforbrytelser, gjør dem til  en verdig vinner. Norges Fredsråd jobber nå for at vi skal gå i fakkeltog for dem, sier Nyborg til VG. I 2021 bestemte russiske myndigheter at Memorial skulle oppløses, og organisasjonen er blitt stemplet som «utenlandsk agent», skriver NTB. Arve Hansen i Helsingforskomiteen beskriver Memorial som en todelt organisasjon. – De er historikere som belyser overgrep som har skjedd helt siden Stalins tid, men de jobber også med å belyse det som skjer nå

Delt fredspris:  - Folk vi har håpet på i mange år


Moskvas kanskje viktigste kvinnelige politiker foreslår at parlamentene i Russland og Ukraina skal forhandle om fred. Ekspertene tror det er godt koordinert med president Vladimir Putin. Det var på G20-møtet i Jakarta torsdag at Valentina Matvijenko, som er leder i det russiske overhuset, kom med sitt oppsiktsvekkende forslag, gjengitt av Tass. – La oss prøve å forstå hverandre, finne avtaler, sier Matvijenko, som - i likhet med Putin - kommer fra St. Petersburg, og på samme måte som Putin la hun grunnlaget for sin politiske karriere blant annet ved borgermesterkontoret der. – Hun foreslår at parlamentene i de to landene skal snakke sammen for å finne en vei ut av krigen. Det er sikker ikke noe hun kommer med bare på egen hånd, mener Jakub M. Godzimirski, forsker ved NUPI (Norsk Utenrikspolitisk institutt). – Hvorfor kommer dette nå? – Da Putin holdt sin tale ved innlemmelse av fire okkuperte ukrainske regioner i Russland for ei uke siden, kom han også med en «anmodning» til Ukraina om å innlede forhandlinger. Da var svaret fra Kyiv et klart «nei, ikke så lenge Putin sitter på toppen», sier Godzimirski til VG.  – Og så kommer dette forslaget fra Matvijenko? – Ja, hun foreslår en ny kanal så lenge som Zelenskyj ikke vil snakke med Putin og Putin kanskje ikke vil snakke med Zelenskyj. Det kan være at Putin sender denne kvinnen for å åpne en ny mulighet. Jeg tror ikke det er noe hun gjør på egen hånd. Det er nok godt koordinert med Putin. Det kan også være et forsøk på splitt og hersk i det ukrainske parlamentet, etter som det er partier der som er noe mindre kritiske til Russland enn Zelenskyjs parti. – Kan det ha noe med at Russland er på defensiven militært akkurat nå? – Ja, jo dårligere på bakken, jo mer villig vil de trolig være til å åpne forskjellige kanaler. Om det hadde gått veldig bra på bakken, hadde det jo ikke vært noen samtalepartner i Ukraina. Målet fra starten var å fjerne Zelenskyj og hans krets og erstatte dem med prorussiske ledere. Det har ikke gått slik de planla, nå går det enda dårligere militært, og de må finne ut hvordan de skal løse konflikten. – Det er mye mulig Putin leter etter en vei ut av krigen, sier krigsforsker Ilmari Käihkö ved Aleksanteri-instituttet i Finland til VG. – Samtig har Putin mer og eller mindre malt seg selv inn i et hjørne etter som han for ei uke siden sa at de fire nye regionene som er annektert, «alltid vil være en del av Russland». Samtidig ville han at Kyiv skulle forhandle om en slutt på krigen. Men for Zelenskyj føler at det ikke er noe å forhandle om. Så lenge Putin anser annekteringene for evige, så vil ikke Zelenskyj forhandle. Det er ikke akseptabelt for Ukraina. – Dette kan tolkes som at Putin prøver å finne en vei ut av krigen. – Fordi det går dårlig i krigen? – Som krigen ser ut nå, så vil Russland i nær fremtid lide ytterligere tap. De har ikke tilstrekkelig med styrker til å holde den lange frontlinjen. Hvis de kan finne en løsning, om ikke annet midlertidig, så ville de kunne kjøpe seg tid. Det kan gå helt til våren før de mobiliserte er klare i sine enheter. Men Ukraina, som har initiativet nå, er selvfølgelig ikke interessert i det. De har et vindu nå til å endre situasjonen på slagmarken, sier Ilmari Käihkö. Aage Borchgrevink, seniorrådgiver i Helsingforskomiteen og som i disse dager kommer med boken «Krigsherren i Kreml», ser også sammenhenger her: – Det er absolutt mulig at Putin nå prøver å skape seg et handlingsrom. Vi ser det på russisk TV der folk blir forberedt på at det kan komme til å gå dårlig på slagmarken. Samtidig er det ikke uvanlig å sikre seg en veldig høy forhandlingsposisjon, som Putin blant annet gjør gjennom dulgte atomtrusler og annekteringen av de fire regionene i Ukraina. Ved å «maxe» på denne måten, kan det kanskje bli lettere for ham å komme i mål med noe, sier Borchgrevink til VG

«Putins kvinne» foreslår freds- samtaler


Dramaet som har rystet sjakkverden fortsetter å rulle videre: Nå viser dokumenter at Hans Niemanns mentor Maxim Dlugy har innrømmet å ha jukset på chess.com. Chess.com er verdens største side for sjakkspilling på internett. Vice.com har fått tilsendt e-poster fra sjakksiden, hvor den russisk-fødte amerikaneren Maxim Dlugy vedgår å ha jukset i 2017 og i 2020. Chess.coms grunnlegger Erik Allebest bekrefter overfor VG at informasjonen om Dlugys juksing er korrekt. I en av e-postene fra 2017 skriver Dlugy, ifølge Vice, at han spilte en turnering foran studentene sine, og at han tok imot trekkforslag fra dem. – Jeg vet nå at en av de brukte et program på telefonen mens vi spilte, skriver russeren, som nekter for at han visste om det. I 2020 ble han tatt igjen av chess.com, som har avanserte algoritmer for å plukke opp juksemakerne. – Jeg er enig i at jeg brøt reglene da jeg fikk hjelp fra en person utenfra, skrev Dlugy da, og lovet å aldri jukse igjen. I sitt svar til Vice.com, fokuserer Dlugy på at de finnes tusenvis av brukere som er blitt stengt på nettsiden. – Om dere skal fokusere på alle disse, vil ikke det være noe dere klarer å fullføre med det første. Det bør gi alle tiden de trenger til å se hvordan historien utvikler seg, svarer han. VG har også forsøkt å komme i kontakt med Dlugy til denne saken, foreløpig uten hell. Nå er det en av elevene hans som står i stormen. Hans Niemann har tidligere studert ved Dlugys sjakkskole Chess Max Academy, og står anklaget for å ha jukset av Magnus Carlsen. «Jeg tror Niemann har jukset mer – også nylig – enn han har innrømmet offentlig», skrev nordmannen i en etterlengtet uttalelse tidligere denne uken. Ifølge flere stormestere har det lenge vært mistanker mot Niemann blant sjakkeliten, og for Carlsens del rant begeret over et tap mot amerikaneren i Sinquefield Cup i starten av september. «Progresjonen hans har vært uvanlig og gjennom kampen vår i Sinquefield Cup fikk jeg inntrykk av at han ikke engang var nervøs eller fullt ut konsentrert på kampen i en kritisk stilling, mens han med svarte brikker spilte meg ut på en måte jeg mener bare en håndfull spillere klarer», forklarer Carlsen, som ønsker at juks blir tatt mer på alvor i sjakken i fremtiden. Det var også Carlsen som kastet Dlugys navn inn i juksesaken rundt Niemann, i et intervju underveis i Champions Chess Tour. – Jeg må si at jeg er veldig imponert over Niemanns spill og jeg synes mentoren hans, Maxim Dlugy, må ha gjort en veldig god jobb, uttalte nordmannen kryptisk til chess24. Nå tordner Dlugy mot Carlsen, for å ha laget en kobling mellom han og Niemann. – Jeg er forferdet over at en spiller av Magnus Carlsens status tyr til useriøse og falske anklager og insinuasjoner som påstår at jeg har noe med Hans Niemanns påståtte juks å gjøre, skriver han i en e-post til Vice. – Det er urettmessig skadelig for meg personlig, familien min og forretningen min, fortsetter han og legger til at han vurderer rettslige skritt mot dem som drar hans navn inn i saken. VG har tidligere snakket med NRKs sjakkekspert Atle Grønn om Dlugy. Han omtaler 56-åringen som en «veldig kjent og viktig person» i sjakkmiljøet. – Han er kjent som en lynsjakk- og internettkonge, men det er også veldig godt kjent at han har jukset. Det er mange som har tatt han i juks. Blant de beste spillerne, er han én av dem med dårligst rykte, hevdet Grønn.


Russiske menn på vei til krigen blir bedt om å ta med tamponger mot kulehull. En tidligere russisk Ukraina-soldat mener at de nye og utrente soldatene blir ført rett i døden. Mobiliseringen har ikke gått så bra for Vladimir Putin. Mannfolkene stritter imot - de vil ikke være kanonføde.  Som en del av opptrappingen av krigen skal den russiske presidenten fredag kunngjøre at fire ukrainske regioner er annektert og tatt inn i selve Russland - etter at det har blitt holdt «folkeavstemninger» som er blitt presset gjennom av russerne der.  Dette skal markeres i en seremoni i Moskva fredag.  Men hva skjer etter at russiske menn som nå mobiliseres har kommet i Putins klær? – For å være ærlig, vil de alle dø der (i Ukraina), sier Kirill til Meduza.  Han har vært kontraktssoldat i Ukraina i et halvt år og mener at han vet hva han snakker om. – De blir skadet og dør. Dette er ikke en trent hær, fortsetter han overfor Meduza, den russiske nettavisen som tidligere i år fikk Fritt Ord-prisen for modig, uavhengig og faktabasert journalistikk. Kirill sier at han tjenestegjorde i lang tid - og likevel ikke følte seg klar da han kom til fronten. – Allerede den første dagen skjønte jeg at jeg hadde gjort mitt livs største tabbe. – Da vi satt på en lastebil inn i Ukraina, skjønte jeg at vi var okkupantene. Vi var fascistene. Ja, det foregår en avnazifisering og demilitarisering i Ukraina nå. Ikke av Ukraina. Men av oss. Han bruker de samme ordene som Vladimir Putin brukte da han startet invasjonen: Avnazifisering og demilitarisering. På sosiale medier verserer det en video, som er gjengitt blant annet av Meduza: En kvinnelig offiser gir sine ordrer og råd til en gruppe menn som er mobilisert. Hun etterlater ingen tvil om at de nå har kommet til krigen. Hun sier at hæren ikke tilbyr mer enn klær og våpen. Alt annet må de skaffe selv - for eksempel sovepose og liggeunderlag.  Men så kommer det mest spesielle rådet: – Dere må ta med bind og tamponger. På spørsmål om hva de skal bruke tampongene til, svarer hun: – Tampongene putter dere i kulehullene hvis dere blir truffet. De utvider seg og stopper blodet. Offiseren snakker også om at rekruttene må ha med medisiner selv. – Jeg forstår ikke hva den gjengen skal gjøre der (i Ukraina), sier leiesoldaten Anatolij til Meduza. Han har også vært i krigen i et halvt år. – I beste fall kommer de til å danne baktroppen (lengst bak i Donbas) eller de vil dø en heroisk død. Det er to alternativer. Enkelte uavhengige medier har meldt om soldater som er sendt rett til Ukraina. Ifølge de statlige mediene skal mennene ha trening før de sendes til fronten. Sekretæren i Ukrainas nasjonale sikkerhetsråd, Aleksej Danilov, er ikke så redd for dem som nå mobiliseres. Til Nastojasjtsjeje Vremja sier han: – Antall russere som er villige til å overgi, vil bare øke. Han hevder at de allerede får telefoner fra mobiliserte russere på en hotline om hvordan de kan overgi seg. – Det er enkelt. Du viser det hvite flagget, går i retningen våre folk uten våpen og har hendene i været. Selvfølgelig vil du bli ransaket, du vil ha bli forhørt og du vil få status som krigsfange, er oppskriften han gir til det russiske mediet. President Vladimir Putin underskrev sist uke en ny lov som skal straffe dem som overgir seg frivillig, desertører, plyndrere og andre hardt: Soldater som deserterer, overgir seg frivillig, nekter å krige og/eller følge ordre, kan bli dømt til opptil ti års fengsel. Plyndring vil kunne medføre fengselsstraffer på opptil 15 år. Russiske politikere har skjønt at mobiliseringen er særdeles lite populær. Derfor har de nå bedret vilkårene noe - blant annet ved at tilbakebetalingen av lån trolig blir frosset. De skal også være sikret at de kan komme tilbake til sine opprinnelige jobber. Dette skal opp i føderasjonsrådet i begynnelsen av neste uke

Russlands mobilisering:  - For å være ærlig, så vil alle dø der


En ekstremt heldig nordmann vant onsdag kveld 82,8 millioner kroner i vikinglotto. Men hen vet det ikke selv enda.  Onsdag kveld var det én norsk spiller som alene prikket inn 6+1 rette i Vikinglotto, og vant med det hele den heftige potten på 82,8 millioner kroner. Men drømmetelefonen fra Hamar er ikke blitt besvart, enda.  Lotteri- og trekningsansvarlig i Norsk Tipping, Ingrid Roterud Mathisen, forteller at de har prøvd å få tak i vedkommende flere ganger uten hell.  – Vi har ikke fått tak i vedkommende enda. Vi har prøvd å ringe flere ganger, siste gang var 22.10 i kveld, sier hun onsdag kveld.  Mathisen forteller videre at de kommer til å ringe igjen i torsdag ved 10-tiden, og håper da å få kontakt med vedkommende.  – Det blir utrolig spennende å nå frem og formidle dette. Vi gleder oss veldig til det.  – Hva gjør dere om dere ikke får svar? – Vi kommer til å få svar. Telefonnummeret er åpenbart i bruk, så sånn sett er det ikke så bekymringsfullt i førsteomgang, forteller Mathisen.  Hjelp til å fordøye summen Å fordøye en så heftig sum er noe de fleste trenger litt hjelp med. Mathisen forteller at de har økonomisk og juridiske veiledere som skal snakke med vinneren.  – Det dukker opp utrolig mange spørsmål som du ikke har tenkt på tidligere, og da trengs det fagfolk til å bistå til å svare på alt fra enkle spørsmål til mer komplekse.  Hun forteller videre at premien vil holdes tilbake til de har fått pratet med vinneren.  Med andre ord; dersom det er DU som er vinneren bør du snarest ta telefonen, slik at du kan få de mange millionene på konto så snart som mulig.


Juryen har blitt enig i den andre rettssaken mot Alex Jones som omhandler hans uttalelser og spredning av konspirasjonsteorier i etterkant av Sandy Hook-massakren. Saken oppdateres. Rettssaken har pågått de siste tre ukene i en rettssal i Waterbury i delstaten Connecticut. En rekke av ofrenes familier har saksøkt Jones for æreskrenkelser. Retten konkluderer med at Alex Jones må betale 965 millioner dollar, tilsvarende rundt 10 milliarder norsker kroner. Til sammen var det 15 saksøkere i rettssaken. Summene hver enkelt saksøker får, varierer fra rundt 28 millioner dollar til 120 millioner dollar. Familiemedlemmer av ofrene gråt i retten mens rettsavgjørelsen ble lest opp. 20 skolebarn og seks ansatte ble drept i en skyteepisode på Sandy Hook-skolen i Connecticut i 2012. I august ble det kjent at Jones må betale til sammen 49,3 millioner dollar, tilsvarende over 500 millioner kroner, til familien til ett av barna som ble drept. Rettssaken fant sted i Austin, Texas. Jones hevdet i sin nettavis InfoWars at massakren var en bløff som var iscenesatt av skuespillere for å skape blest om den lette tilgangen på våpen i USA. Han har senere medgitt at massakren fant sted. Alex Jones varsler selv at han kommer til å anke dommen, ifølge Vice-journalisten Anna Merlan. Han omtaler dommen som en vits og truet i etterkant med at han kunne holde rettsprosessen gående i flere år.  Familiens advokater har argumentert for at Jones tjente penger på konspirasjonsteoriene i lang tid. Samtidig har familiene måttet tåle ti år med trakassering og drapstrusler fra Jones’ tilhengere. – Hver eneste av disse familiene druknet i sorg, og Alex Jones tråkket på dem, sa advokat Chris Mattei i retten, ifølge Reuters.


TOKYO (VG) Hun røk på to utvisninger og forsvant ut av kampen før det var gått et kvarter. Camilla Herrem (34) leverte ifølge VG-børsen sin svakeste kamp i mesterskap på ni år mot Angola. Torsdag møter håndballjentene Montenegro. – Herregud. Hva skal man tenke? Jeg vet ikke, jeg. VG belønnet Herrem med 2 av 10 mulige børspoeng etter skuddbom på en kjempesjanse og to utvisninger i løpet av seks minutter og seks sekunder mot. Meritterte Herrem ble kåret til beste venstrekant både under EM 2020 og VM 2021 og leverte en god OL-start mot Sør-Korea. Vi må 75 mesterskapskamper tilbake - til Serbia-EM 2012 - for å finne en kamp hvor veteranvingen bare fikk 2 poeng på vår spillerbørs. Det var bedømmelsen etter tre strake bomskudd mot Ukraina i Beograd. – Jeg forsto ikke så mye av den andre utvisningen, for å si det sånn. Den første var grei. Da kom jeg i full speed. Men den andre? Hun ler av det hele. Camilla Herrem så ut som et spørsmålstegn. Hun gikk etter hvert rolig ut på benken og satte seg. Der ble hun kampen ut mot Angola.  – Jeg hadde to tominuttere. Og så synes jeg Sanna (Solberg-Isaksen) spiller bra. Da er det helt fint, beskriver hun. – Det var greit å bli sittende på benken? – Ja, når vi spiller på dette nivået skal man få stå om man spiller bra. Vi er et lag. Det viktigste er at vi vinner kamper, sier håndballjentenes mangeårige visekaptein. – En slik minus-opplevelse setter deg ikke ut? – Nei, nei. Jeg tror alle nå bare gleder seg til å spille neste kamp mot Montenegro. Vi vil ha mer fart og en litt kjekkere håndballkamp. Helt uten kamptrening var Sola-spilleren i mars med på å tape 23–28 for nettopp Montenegro i OL-kvaliken. – Det var virkelig tungt å tape for dem. Den kampen sitter godt i minnet. Vi er ekstremt giret på å vise oss fra en litt bedre side, sier Herrem om kampen hvor Norge bommet på 12 av 18 opplagte målsjanser. Mens Herrem satt på benken traff erstatteren Sanna Solberg-Isaksen etter hvert på syv strake skudd mot Angola tirsdag. – Jeg har ventet litt på Sanna. Hun har slitt med uttellingen sin, timing og høyde i skuddene. Hun har jobbet med å finne løsninger og det løsnet veldig i 2. omgang her. Det var godt for henne, beskriver landslagssjefen. Thorir Hergeirsson mener det betyr mye for laget. – Ja, det er klart. Nå har vi to venstrekanter som er på hugget. Solberg-Isaksen – til daglig i danske Esbjerg – har bare i en av sine 163 landskamper scoret flere mål – 9 i EM-kvalifisering mot Sveits for tre år siden.


TOKYO (VG) Konkurrentene var maktesløse da Kristian Blummenfelt (27) rykket halvannen kilometer før mål og løp inn til Norges første OL-gull i triatlon noensinne og det første norske gullet i sommerens OL. Bergenseren holdt seg til hodet og trodde nesten ikke at drømmen om OL-gull hadde gått i oppfyllelse. Han dro fra resten av tet-trioen på slutten av løpingen – og var suveren i mål.  Så la han seg ned, kastet litt opp og måtte hjelpes opp i målområdet. – Jeg visste at jeg ikke hadde farten i en spurt, så hvis jeg skulle vinne, så måtte jeg gå helhjertet for det de siste fem minuttene. Jeg gravde så dypt som mulig hele veien inn. Det var ikke så mye igjen, sier Blummenfelt til VG om innspurten.  – Det er veldig, veldig deilig. Jeg ekstremt lettet og veldig fornøyd, sier gullvinneren.  Protokoll: Send din hilsen til gullvinneren! Blummenfelt har stått i spissen for et sterkt norsk triatlonlandslag de siste årene. – Vi har jo lagt ganske mye press på oss selv. Vi har drømt om å ta gull og gjort alle forberedelser vi kan for å være best mulig forberedt, men det er av og til vanskelig å få det ut på dagen. Vi har sagt at ambisjonen er å ta gull her i ganske mange år, så det å faktisk stå her med det resultatet er ekstremt deilig, sier 27-åringen, som natt til mandag tok Norges første OL-gull i triatlon. Les hele historien: På dagen sju år siden ga 18 år gamle Kristian Blummenfelt klar beskjed – Alle er tøffe her, men Kristian er tøffere enn de andre. Han vet at når han setter inn et slikt støt, så kan ingen følge ham, sier sportssjef i triatlonforbundet, Arild Tveiten, til VG.  Gustav Iden ble nummer åtte og Casper Stornes nummer 11. – Jeg er veldig stolt over det Kristian gjør. Han er en motivator og jeg føler meg veldig privilegert og stolt over å kunne være med lagkamerat med ham.  Kristian er unik når det kommer til det mentale og det å grave dypt. Han er rett og slett bare helt rå, sier Casper Stornes. Les også: Konkurrentene ville stoppe norsk gull-sykkel: - Vi blir litt fryktet – Jeg ekstremt glad på hans vegne og på lagets vegne, sier Gustav Iden, og legger til:  – Kristian er en ekstrem utøver. Blummenfelt gjorde en god svømmedel og var bare 25 sekunder bak lederen før syklingen, som er Blummenfelts antatt sterkeste disiplin. Både Blummenfelt og Casper Stornes ble kjapt en del av den store gruppen i teten – etter hvert kom også Gustav Iden opp, slik at nesten hele feltet var samlet som til start. Etter 30 av de 40 kilometerne sykling passerte Blummenfelt først før sveitseren Andrea Salvisberg stakk fra resten av feltet og kom først til løpedelen. Casper Stornes var først i hovedfeltet, bare 14 sekunder bak sveitseren. Blummenfelt og Iden fulgte sekundet bak lagkompisen. Dermed var det klart for 10 avgjørende kilometer løping, der Salvisberg ble kjapt tauet inn. Briten Alex Yee tok teten, fulgt av Blummenfelt. Etter hvert utkrystalliserte det seg en tetgruppe på åtte mann der to av de norske, Blummenfelt og Stornes, var med.  Da snaut fem kilometer gjensto, måtte Stornes si takk for seg, og de var bare seks mann igjen i teten. Kjapt var de bare tre: Blummenfelt, Alex Yee og Hayden Wilde fra New Zealand. På den siste runden stakk nordmannen fra de to andre. Triatlon i OL består av 1500 meter svømming, 40 kilometer sykling og 10 kilometer løping. Mandagens OL-konkurranse startet allerede klokken 6.30 japansk tid – for å unngå den verste varmen. Sommer-OL i Tokyo sendes på Discovery+. Mandag kveld skal Lotte Miller i aksjon som eneste norske kvinne i triatlon.


Marcus Rashford (23) er fremdeles en helt for mange etter straffebommen mot Italia. Da noen ødela et veggmaleri av stjernespilleren, svarte lokalbefolkningen med kjærlighet og støttende ord.  Marcus Rashford (23) har knapt ord for å beskrive skuffelsen etter søndagens EM-finaletap mot Italia. Manchester United-spilleren tok Englands tredje straffespark mot Italia, men forsøket gikk via stolpen og ut. Angriperen beklager at han bommet på sin straffe og sviktet laget, men han tar samtidig et oppgjør med menneskene som har kommet med rasistisk hets mot han og lagkameratene etter tapet. – Jeg har vokst inn i en sport der jeg forventer å lese ting om meg selv. Enten det er fargen på huden min, hvor jeg kommer fra eller hva jeg velger å gjøre på fritiden min, skriver han på Twitter. Rashford har hatt en svakere sesong på fotballbanen, men har bemerket seg sterkt i positiv forstand utenfor gressteppet. 23-åringen har jobbet aktivt for å hjelpe fattige barn og familier med å få mat på bordet, og lagt press på politikerne for å bidra til saken. – Jeg kan takle kritikk av prestasjonene mine, og straffen min var ikke god nok, men jeg vil aldri si unnskyld for den jeg er, sier Rashford. Han vokste opp i Withington i Manchester, hvor det er malt et veggmaleri av den lokale helten. I løpet av natten etter finaletapet, vandaliserte noen maleriet av Rashford med støtende ord mot han, Bukayo Saka (19) og Jadon Sancho (21). Det var de tre som bommet på straffespark for England. I ettertid har lokalbefolkningen svart med å henge opp plakater med ord som «rollemodell», «fantastisk menneske» og «nasjonalhelter» for å dekke til de støtende ordene mot trioen. – Det er avskyelig at noen har gjort dette med veggmaleriet. Vi ønsket å vise medfølelse med ham, sier Laura Morris (36) til BBC. – Meldingene jeg har fått i dag har være overveldende positive. Jeg var på randen av tårer da jeg så responsen i Withington. Lokalsamfunnet som har holdt rundt meg fortsetter å løfte meg opp, skriver Rashford om bildene. På Twitter viser Rashford også frem noen brev og tegninger han har fått fra engelske barn etter finalen. «Jeg er stolt av deg, du vil alltid være min helt», skriver en av dem. En talsmann for det engelske fotballforbundet (FA) sier i en uttalelse at de er «forskrekket» over oppførselen til fansen mot deres egne spillere. – FA fordømmer sterkt alle former for diskriminering. Vi kunne ikke vært tydeligere når vi sier at alle som står bak slik kvalmende oppførsel ikke er velkomne til å følge vårt lag, sier de i uttalelsen, melder BBC. Politiet skriver på Twitter at de er klar over de rasistiske kommentarene, og at dette er helt «uakseptabelt» og vil bli etterforsket.


Så nær er den seierspallen Jakob Ingebrigtsen (20) drømmer om å stå øverst på… Med full kontroll på feltet viser 20-åringen at han er «a man with a plan».  Etter å ha brukt minimalt med krefter i forsøksheatet tidligere i uken, var det heller aldri noen tvil om at Ingebrigtsen skulle ta seg videre fra torsdagens semifinale. Fra tredje seterad på olympiastadion kunne ikke utsikten vært bedre til hvordan han disponerte, regulerte og kalkulerte.  Interessant nok er den blå og litt beskjedne seierspallen på praktanlegget i Tokyo plassert nesten inntil løpebanene på arenaen: Rett ved siden av de fem ringene som illustrerer at vi snakker om klodens mest prestisjefylte sportskonkurranse. Idet Jakob Ingebrigtsen foretok en av mange kontroller av konkurrentene, vendte han blikket rett i retning av platået han for alt i verden ønsker å stå øverst på til helgen. Tilfeldig? Kanskje. Går det troll i ord? Slett ikke umulig. For de fleste i feltet er det nærmeste de kommer å få løpe forbi den pallen.  Men Ingebrigtsen er åpenbart en løper som mener alvor i sitt aller første OL. Forrige gang lekene ble arrangert var Jakob Ingebrigtsen ikke mer enn 15 år gammel. Innimellom er det lett å glemme hvor ung han fortsatt er. Han fremstår jo så taktisk trygg, så moden, så rolig. Så bevisst på hvor han er og hvorfor han er nettopp det. Det oser selvtillit av hvert skritt på arenaen – og av hver setning han kommer med i intervjuene. «Jeg føler meg klar og er i form. Det er bare opp til meg selv å skaffe meg en medalje før jeg reiser hjem», sier Ingebrigtsen, med en helt annen sinnsro enn pappa Gjert har når det drar seg til. Lørdag 7. august er datoen for en finale som ikke kan bli noe annet enn uvirkelig nervepirrende. Der er ikke Jakob Ingebrigtsen den største favoritten, så lenge den regjerende verdensmesteren Timothy Cheruiyot også befinner seg på startstreken.  Kenyaneren holdt på å ikke komme seg til OL, men også han har hatt full kontroll i innledende heat. Denne torsdagskvelden var Cheruiyot allerede kvalifisert fra det første semifinaleheatet, da Ingebrigtsen så smertefritt slo følge til finalen. «Head to head» er statistikken entydig i norsk disfavør, men det finnes jo ingen bedre anledning å bryte forbannelsen på enn i en OL-finale. Så langt har nordmannen brukt beskjedent med krefter de to gangene han har vært i aksjon. Nå er det tid for å banke løs med alt han har. Det er slett ikke take it or leave it for Ingebrigtsen i en olympisk sammenheng, siden han er så ung at muligheten er mange. Men i Ingebrigtsens hode er det garantert ingen grunn til å vente med å sprenge den aller gjeveste grensen. Snart har vi svaret på om han kan klatre opp på pallen han har blikket rettet mot. Lykke til!


RAQQA (VG) Først hugget IS-soldatene hodene av sine ofre, så spiste de grillet kylling i kebabsjappen til Walid Sitam. De bestialske drapene han ble vitne til i årene Raqqa var hovedstad for terrorhæren IS, har brent seg fast i minnet til 57-åringen fra Syria.  Før krigen nådde dørstokken hans, var det ingenting som skulle tilsi at hans lille restaurant skulle ligge rett ved stedet som skapte overskriften verden over.  Da faren til Walid kjøpte en jordflekk i Raqqa på slutten av 60-tallet, var det ingenting annet der. Kun sauer som gresset. Der skulle han bygge sin fremtid – et hjem til familien, og en kebabsjappe de døpte «koko». «Det er jo bare ørken der!» hadde farens venner advart. Men etter hvert som byen ble større, vokste plassen utenfor restauranten seg til å bli det nye sentrumet av Raqqa i nord-Syria. Paradisplassen ble rundkjøringen hetende, for på sommeren når temperaturene ble ubarmhjertige, dro barn dit for å bade i fontenen. Alt dette kunne Walid følge med på fra innsiden av familierestauranten han etter hvert overtok. Slik så det ut i Raqqa etter at IS var beseiret: Dødens hovedstad I slutten av 2013, da IS kriget til seg kontrollen over Raqqa, var det ikke alle innbyggerne som hadde valget om å flykte. – De krevde at jeg måtte kle meg i svart og at jeg måtte få langt skjegg. Men det er ikke så lett å gro langt skjegg når du er en gammel mann som meg, forteller Walid Sitam. Familien til Walid ble værende. Han hadde jo familiebedriften han måtte drive videre i byen, som IS etter hvert skulle kalle sin hovedstad. Og der de skulle befeste sitt terrorregime, var på nettopp paradisplassen. Rundkjøringen var omkranset av et gjerde med pigger av metall. – Barn, kvinner, soldater, menn. Alle som ble henrettet av IS, ble henrettet her, forteller han. – Jeg husker en av de første henrettelsene de gjorde sommeren 2014 av to ungdommer. De svartkledde mennene løftet sverdet, og hodet trillet to meter. Jeg kunne se hvordan den andre gutten ble vettskremt, før det var hans tur. Hodene ble plassert på piggene, som advarsel om at alle måtte følge IS’ strenge sharialovgivning. Alt var en del av IS’ propagandamaskineri, og bildene spredte seg. Paradisplassen var blitt beryktet verden over. – Det var ikke så mange som ville komme til restauranten min på den tiden. Det luktet så sterkt fra likene, forteller Walid. Naboene og butikkeierne hvisket seg imellom og ga stedet et nytt og mer passende navn: helvetesplassen. – På hver en stolpe rundt rundkjøringen var det et hode. Det var så mange at det ikke gikk an å telle, sier Walid. Inne på kebabsjappa prøvde de å få butikken og livet til å gå rundt, men brutaliteten på plassen rett utenfor ble stadig verre. Blodet fløt bokstavelig talt i gatene. – En gang så jeg at IS-krigerne spilte fotball ute på plassen – med hodene til et av ofrene deres. Etterpå kom de inn på restauranten og spiste grillet kylling. Til slutt var det bare IS-krigere og deres familier som kom til ham for å spise middag. De var fra alle nasjoner, og mange av dem var fra Europa og snakket sammen på engelsk, minnes han. I slutten av 2017 var det intense kamper mellom IS og kurdiske styrker, samt den USA-ledede koalisjonen. Raqqa skulle tas tilbake. Hver dag utførte koalisjonen i snitt 150 luftangrep, som skal ha forårsaket 1600 sivile dødsfall. – Tiden da kampene raste, var grusom. Det var ikke vann, ingen strøm og det var bombing og skyting hele tiden. Vi var så redde, forteller Walid. Kampene etterlot 36 prosent av bygningene i Raqqa helt ødelagt. Walid tar med VG inn til sitt forkullede skall av et hjem. Han nikker mot det ene rommet, der familien pleide å samles for middag. Vinduene er murt igjen og soten dekker det som en gang var maling. Walid sier at de ikke har fått noen hjelp, så nå sparer de selv opp penger til å kjøpe seg et nytt hus. Også dette bare et steinkast unna rundkjøringen

Solgte kebab til bødlene:  - På hver stolpe rundt rundkjøringen var det et hode


TOKYO (VG) Ringen er sluttet for Olaf Tufte (45). 25 år og én dag etter B-finalen i Atlanta-OL rodde han sitt siste internasjonale løp i B-finalen i Tokyo. Nå er karrieren definitivt slutt for bonden fra Vestfold. Så kom tårene.  – Det er vemodig. Det hadde vært vemodig om jeg hadde tatt medalje også, men det er litt kjipere når man ikke lykkes. Det er ikke så mange ting her i livet jeg har mislyktes med. Dette svir litt ekstra, sier Olaf Tufte på VGs spørsmål etter 9. plass av bare 10 båter i OL. Tårene kom etter OL-gullene i Athen og Beijing, de kom etter fiaskoen i London-OL, de kom da han i fjor høst sa ja til et siste OL på overtid, og de kom etter hans siste 2000 meter internasjonalt. – Det var masse følelser. Siste turen med gutta, det siste olympiske løpet ..., sier Tufte og fortsetter: – Den siste turen med tre karer som man har blitt jævlig glad i. Jeg vet at de har hatet meg underveis, men jeg vet at de er glad i meg også. – Er det de siste tårene også, spør Aftenposten? – Det er mye følelser. Sånn er det når det betyr noe. Jeg vil takke gutta for tre kule år som har vært lærerike for meg også. Olaf Tufte benekter at han vil ha noen rolle rundt den videre karrieren til Erik Solbakken, Oscar Helvig og Martin Helseth. – Jeg kommer til å sitte på skurtreskeren og sørge for at de har brød på bordet, svarer bonden fra Nykirke ved Horten. Landslagssjef Johan Flodins kontrakt går ut etter OL. Firerbåtens trener, Kjetil Undseth, gjør det klart overfor VG at han ikke blir erstatteren. Heller ikke Tufte har noen ambisjoner i den retning. – Det er overhodet ikke aktuelt. Hverken om du spør meg eller utøverne, svarer han.     Veteranen er tydelig preget etter det som ikke ble noen optimal avslutning på en innholdsrik karriere. I stedet for å kjempe om medaljer, ble det en kamp om 7. plass i B-finalen for veteran Tufte og de tre OL-debutantene.  Der ble den norske båten nummer tre, som tilsvarer 9. plass sammenlagt. Dermed avslutter Tufte karrieren med å tangere sitt dårligste OL-resultat: 9. plass i London-OL i 2012, da i singlesculler.  I etterkant var Tufte tydelig preget. Han ble sittende i båten og hang med hendene over hodet.  Tårene triller idet han takker familien, som han sier han er stolt over for at de har stått støtt ved hans side gjennom alle opp- og nedturer. Fredag skal han fly hjem. VG spør om det ikke hadde vært riktig at Tufte nå bærer flagget på avslutningsseremonien i sist siste OL. – Nei. Jeg har flagg hjemme på gården. Jeg kan reise det, svarer han kontant. Han ble nummer 8 på Lake Lanier 25 år siden, da han debuterte i sitt første OL. Siden har det blitt OL-gull, to VM-gull og til sammen 11 medaljer i internasjonale medaljer for nestoren i den norske Tokyo-troppen. Som eneste nordmann har han deltatt i syv OL. Olaf Tufte bebuder at han skal ro NM for klubben sin, Horten roklubb. Det blir med bare en åre. Akkurat som i OL-debuten i Atlanta-OL for 25 år siden. – Jeg skal ro «firer uten» (styrmann) for klubben. Den båten jeg startet min karriere i. Med Ole Kristian, Vidar og Geir med Bjørn Inge som trener, forteller Olaf Tufte. Den olympiske ringen er sluttet.


Høsten 2018 var den drapssiktede mannen og avdøde tiltalt i samme straffesak. Da hadde de sammen begått en rekke grove tyverier i Oslo-området. Det var mandag klokken 17.44 at politiet fikk melding om skyting ved Rådhuset i Oslo. Kun minutter senere var en mann pågrepet. Han hadde selv varslet politiet.  Senere på kvelden bekreftet politiet at én mann var død etter skytingen. Ifølge VGs opplysninger er den drapssiktede en 41 år gammel mann fra østlandsområdet, og avdøde en 39-åring fra Oslo. De to mennene skal tidligere ha hatt et vennskapelig forhold. De er begge såkalte kjenninger av politiet, og i 2018 møtte de begge i Oslo tingrett tiltalt for en lang rekke grove tyverier. Den nå drapssiktede mannen ble dømt til 2,5 års fengsel for 19 grove tyverier. Avdøde ble dømt til ett år og fire måneders fengsel for ti tyverier. Dyre butikker De ble den gang avslørt fordi vitner hadde sett en mørk BMW i forbindelse med et innbrudd i en kashmir-forretning i Bygdøy allé. Noen dager senere hadde politiet stoppet BMW-en, hvor 41-åringen og nå avdøde befant seg. I bilen fant politiet to kniver, et elektrosjokkvåpen, noe narkotika, samt en mengde brytningsverktøy i bilens bagasjerom, med ferske merker og glass, står det i dommen fra Oslo tingrett. De to mennene ble varetektsfengslet. Få dager etter at de ble løslatt, gikk innbruddsalarmen hos den luksuriøse klesbutikken Tatler på CC Vest, da en rute ble knust.  Ingenting ble stjålet, og butikken fikk satt inn en midlertidig rute. Natten etter forsøkte noen på nytt å ta seg inn i butikken. Det ble funnet blodspor på knust glass på stedet, som senere ga treff på 41- åringens DNA-profil.  Tiltalen mot de to mennene lød totalt på verdier til nær 400 000 kroner.  Politiet mente mennenes tyverivirksomhet hadde et profesjonelt preg. Begge mennene erkjente seg skyldig etter tiltalen da de møtte i retten.  Mette Yvonne Larsen er oppnevnt som forsvarer for siktede. Hun opplyser til TV 2 at hun har snakket med klienten, og at han vil la seg avhøre tirsdag.  – Kilte seg Mandag kveld sto en sort Saab med et kulehull igjen i Tordenskiolds gate. Vitner har fortalt til VG at våpenet til gjerningsmannen kilte seg, og at det så ut til at han forsøkte å avfyre flere skudd mot avdøde.  VG får opplyst at en annen mann, bileieren, også var til stede, men at han kun var vitne til skytingen. Han er så langt ikke siktet i saken. Folk skal ha løpt i panikk fra stedet under skyteepisoden. En patrulje fra beredskapstroppen var på stedet etter få minutter, og fikk pågrepet mannen.  I kveldstimene mandag gjorde kriminalteknikerne sine undersøkelser på stedet.  – Vi knytter ham ikke til noe spesifikt, men kan bekrefte at han er kjent for politiet fra tidligere, sa leder Grete Lien Metlid i Felles enhet for etterretning og etterforskning (FEE) i Oslo politidistrikt, på spørsmål om hva slags type forhold politiet kjenner siktede fra.  Politiet vet foreløpig ikke mer om motivet eller hva som skjedde i forkant av hendelsen. – Men dette er ikke knyttet til noe pågående eller konflikter som er kjent for politiet fra tidligere, sa Metlid.

Drapet ved Rådhuset:  Dømt for tyveri sammen i 2018


LONDON (VG) De engelske storavisene ryddet forsidene for å dyrke øyeblikket nasjonen hadde ventet på i 55 år. Bildene og titlene de fylte dem med, var ikke det de hadde håpet på. Bilder av tårer, trøstende klemmer og knuste spillere møter engelskmenn som plukker opp avisen på vei til jobb på det som må føles som tidenes blåmandag i den engelske hovedstaden. «Den ultimate smerte», skriver The Daily Telegraph, som vier hele forsiden til et bilde av landslagssjef Gareth Southgate som gir Bukayo Saka en trøstende klem etter at han bommet på den siste straffen. «Dette kommer til å gjøre vondt», skriver avisen på forsiden av sitt EM-bilag. «Det hele ender i tårer», skriver Daily Mail til bildet av Southgate og Saka. «Arrivederci», skriver The Times på sin forside, mens The Sun står for mandagens mest positive overskrift: «En flokk med løver. England taper på straffer igjen, men det går fint, gutter, for VM er allerede neste år», skriver tabloidavisen. Det er et glimt av håp bak den engelske fortvilelsen, noe The Times understreker ved å trekke frem ungguttene som kan få viktigere roller i årene som kommer: Jude Bellingham, Emile Smith Rowe, Mason Greenwood, Ben Godfrey og Ben White. «Det eneste positive med dette tapet er at det, med et så ungt og begavet lag, neppe går 55 nye år før England spiller en finale igjen», skriver sjefskribent Martin Samuel i Daily Mail. Han mener England var «rammet av scenefrykt» da de rotet bort en 1–0-ledelse og tapte på straffer mot Italia. «Hele kampen føltes som tortur», skriver Samuel. Sjefskribent Dave Kidd i The Sun kaller tapet «den mest smertefulle smellen – og det mest heroiske tapet». Henry Winter i The Times innleder sin kronikk om kampen med følgende erkjennelse: «Det var brutalt. Årene med smerte fortsetter.» Samtlige aviser formidler dommen fra England-legenden Alan Shearer på BBC etter at finaletapet var et faktum: – Fotball er et grusomt, grusomt spill til tider. Dette er en av de gangene. De guttene har prestert heroisk i en måned. Det er så synd at det må avgjøres sånn. Det er en horribel situasjon å være i. I The Times skriver Jonathan Northcroft ikke bare om selve kampen, men om skandalescenene som preget London søndag. «Hvis det var dette det innebar, at fotballen skulle komme hjem, så hadde vandaler spraymalt huset», skriver Northcroft og langer ut mot det han kaller «idioter». «Ja, vi fikk se England spille en finale på Wembley igjen, for første gang på 55 år. Men når får vi se det igjen? Lykke til, etter noe av det som skjedde her, til ethvert team som prøver å selge inn ideen om at England kan organisere VM i 2030», skriver han. På tvers av avisene er det bred enighet om at Italia var det beste laget på Wembley søndag kveld – etter at England hadde dominert den første halvtimen. «Fotballen kom hjem, men bare i en halvtime», skriver Northcroft. På de italienske avisforsidene er uttrykket naturligvis et helt annet mandag morgen: «FOR VAKKERT, ITALIA ER EUROPAMESTERE», skriver Gazzetta dello Sport. «DET ER VÅRT», slår Corriere dello Sport fast. «DET ER BARE OSS», slår Tuttosport opp og legger til en takk til trener Roberto Mancini: «Magisk visjonær.»


TOKYO (VG) Karsten Warholm (25) både gråt og jublet vilt etter sitt første OL-gull på 400 meter hekk. Det ble verdensrekord på vanvittige 45,94 (!). – Det er så sykt. Er det mulig?, ropte Warholm etter målgang.  Han senket sin egen verdensrekord med 76 hundredeler – ned til 45,94 fra 46,70 på Bislett tidligere i sommer.  – Tiden er helt sinnssyk. Jeg visste at det var mulig med syke tider, men det å gå ut og gjøre det, er utrolig, sier Warholm til VG. Etter det utrolige løpet var 25-åringen fra Ulsteinvik i ekstase. Han rev i stykker sin egen trøye, jublet med norsk flagg og gråt.  – Det er en helt syk opplevelse. Jeg hadde ikke trodd det skulle gå på 45-tallet. Å levere sånn i et OL-løp, er bare spinnvilt, sier Warholm til pressen. Sølvet gikk til Rai Benjamin på 46,17 – 53 hundredeler raskere enn Warholms gamle verdensrekord. Alison dos Santos tok bronse med 46,72.  – Jeg måtte springe ut av sjelen min for å klare det. Heldigvis gjorde jeg det, sier Warholm. Trener Leif Olav Alnes innrømmer at duoen har snakket mye om å komme under 46 sekunder, men «kun på kammerset». – Jeg tror ikke det perfekte løpet eksisterte, men i dag er jeg faktisk litt i tvil, sier Warholm. – Det er ganske umenneskelig, men han er jo utrolig bra på det, sier trener Alnes til VG. Det var jevnt mellom Warholm og Benjamin til siste hekk på oppløpet. Der hadde nordmannen et ekstra supergir. – Jeg gjorde mitt beste, men det var bare ikke nok. Karsten er en helvetes konkurransemann. Han presterer når det gjelder, sier Benjamin til VG. – Ord blir fattige. Helt vanvittig. Fytti rakker’n, sier Warholms lagvenninne, Amalie Iuel. – Verdensrekord på verdensrekord. Det er så vakkert, sier bronsevinner dos Santos til VG om gullduellen. Bare én gang tidligere har Norge tatt løpsgull i OL – Vebjørn Rodal på 800 meter for 25 år siden.  – Det er en ufattelig tid, sier Rodal om Warholms 45,94.  Til sammenligning er Warholms rekord på 400 meter flatt 44,87. Verdensrekorden på denne øvelsen er 43,03 (Wayde van Niekerk).  Warholm kom ikke til finalen i Rio-OL i 2016, men har siden vunnet «alt» på 400 meter hekk: Warholm har gått til topps i de siste 31 konkurransene på 400 meter hekk han har stilt opp i – etter han ble slått av Abderrahman Samba og Annsert Whyte i Ostrava september 2018.  Dette var Norges åttende OL-gull i friidrett. Halvparten av dem har kommet i spyd: Egil Danielsen (1956), Trine Hattestad (2000) og Andreas Thorkildsen (2004 og 2008). Norge har nå fire medaljer i Tokyo. Warholms gull i friidrett og Kristian Blummenfelts gull i triatlon, Kjetil Borchs sølv i roing og Hermann Tomasgaards bronse i seiling.  De neste årene kryr det av mesterskap for Warholm:


Baltimore-politibetjent Eric Banks (34) ble arrestert etter at kolleger som rykket ut til hjemmet fant den døde stesønnen hans i et hull i veggen.  Politiet i Anne Arundel County i Maryland ble kontaktet av moren til Dasan Jones (15) på grunn av en barnefordeling-konflikt.  Ifølge Fox Baltimore skal hun ha oppgitt til politiet at hun ønsket å hente sønnen. Da de kom til Banks’ hjem i Curtis Bay tirsdag, hevdet han at tenåringen hadde dratt derfra. Men de skal ha fått tillatelse til å gjennomsøke boligen. Fant livløs kropp i veggen I loftsetasjen var et hull i veggen delvis dekket over, og Eric Banks hevdet det var hans våpen-safe. Men da politiet kikket inn, fant de også kroppen til Dasan Jones som senere ble erklært død.  Banks ble da arrestert, men gjorde motverge og forsøkte ifølge Baltimore Sun å ta pistolen til en av betjentene som hadde satt på ham håndjern. Han skal også ha forsøkt å løpe fra politibilen.  Ifølge rettspapirer, skal han ha sagt «Du blir nødt til å få en slutt på dette» mens de sloss om våpenet.  Rømingsfare På et fengslingsmøte torsdag ble han nektet kausjon på grunn av rømningsfare. Han er nå i beskyttelsesforvaring på grunn av potensiell selvmordsfare.  Assisterende riksadvokat Jason Miller hevdet torsdag at Banks har flyttet og gjemt stesønnens kropp. Han skal ha innrømmet dette til politiet.  Banks har jobbet i Baltimore-politiet i tre år og elleve år i marineinfanteriet før det.  Tidligere anklaget for partnervold Banks skal ha vært anmeldt for partnervold for noen uker siden, men saken ble lukket for noen dager siden. Dasans mor hadde bedt om foreldreretten til både Dasan og parets to felles barn. 28. juni avslo en dommer hennes forespørsel om midlertidig besøksforbud.  Baltimore Sun oppgir fredag at moren søkte på ny om besøksforbud samme dag som sønnen ble funnet død.  «Jeg frykter for livet og min velferd fordi Eric Banks kontinuerlig forsøker å kontrollere, forfølge og følelsesmessig misbruke meg og sønnene mine.» skrev hun ifølge avisen.  På en pressekonferanse onsdag opplyste Baltimore-politisjef Michael Harrison at Banks allerede var suspendert før hendelsen, i påvente av utfallet av en tidligere sak. Nå er han suspendert uten lønn.  Myndighetene venter på obduksjonsrapporten for å finne ut hva Dasan Jones døde av. Fredag var denne fremdeles ikke klar. Banks er så langt siktet for vold mot offentlig tjenesteperson.

Fant stesønn i veggen - politimann arrestert


Spanske Mohamed Katir sprang inn til tiden 3.28,76 og satte nasjonal rekord. Dermed forbedret han egen rekord med nesten fem sekunder. – Hva er det som skjer? Pers med fem sekunder, kommenterte NRKs Jann Post, som ikke virket å tro sine egne øyne. Fra før hadde Katir rekord på 3.33,62 på 1500-meter. Plutselig var han bare åtte hundredeler fra å slå Jakob Ingebrigtsens europeiske rekord. – Det er galskap. Jeg er veldig glad. Jeg vet ikke hvordan jeg skal forklare det, sier Katir etter løpet. – Hvordan er det mulig å forbedre egen rekord med fem sekunder? – Jeg vet ikke hvordan jeg skal forklare deg det, men jeg skapte historie i dag. Jakob Ingebrigtsen ble også spurt om bragden. – Han løp 12.50 i Firenze, så han er selvsagt en veldig god løper, sa han i den digitale pressesonen. Katir forteller at nordmannen har vært en stor inspirasjonskilde for ham selv. – Jakob er en stor idrettsutøver. For meg er han et eksempel til etterfølgelse. Vi er begge unge, han er 21, jeg er 23. Vi lærer av veldig flinke folk. Vi kan gjøre noe veldig stort i løpet av de to eller tre neste årene. Kenyanske Timothy Cheruiyot vant, satte årsbeste i verden og noterte personlig rekord med 3.28,28. Tiden til Ingebrigtsen ble 3.29,25.  Cheruiyot mislyktes imidlertid i det kenyanske mesterskapet. Han ble nummer fire og er i utgangspunktet ikke tatt ut til å løpe distansen under OL i Tokyo. – Det er bra for progresjonen før OL. Jeg håper at jeg vil være en del av laget. Jeg vet ikke ennå, men jeg får vite det denne uken, sier Cheruiyot i den digitale pressesonen. – Det tror jeg ikke på. Ikke før jeg ikke ser ham på startstreken, sier Jakob Ingebrigtsen om uttaket. Slik gikk det i Monaco:


Beatrice Fjell (27) kjent fra «Jakten på kjærligheten og kjæresten Kevin Kallevik Pedersen (23) er blitt foreldre til Erika. Det melder TV 2. – Alt er veldig bra. Hun kom på termin, veide 3875 gram og var 51 cm lang, sier Beatrice Fjell til VG. Beatrice var med i «Jakten på kjærligheten» i 2017. Etter at innspillingen var ferdig den gang, ble hun sammen med en av frierne i serien og de flyttet sammen på en gård i Eidsberg i Indre Østfold, men i 2020 valgte de å gå hver sin vei. TV 2 skriver at etter at hun ble kjæreste med Kallevik Pedersen kjøpte paret seg en enebolig i Eidsberg. – Dette er et nytt liv for oss. Nå går det mating og bleieskift og det er Erika som styrer hverdagen, sier den nybakte moren. Da VG presenterte Beatrice og de andre deltakerne i «Jakten på kjærligheten» ble den da 24 år gamle kvinnen beskrevet som et «naturbarn». Om hun ikke var født på hesteryggen, var hun i hvert fall vokst opp på hesteryggen.  – Jeg tenker på meg selv som hestevisker. Det handler om kommunikasjon med kroppsspråk. Man må være rolig og i balanse med seg selv, Ikke tvinge hestene til noe. På samme måte forholder jeg meg til barn, sa Beatrice den gangen.


Økende smittetrykk i flere områder har endret  EUs risikokart. Det kan også føre til endringer for nordmenn som vil på utenlandsferie. Det europeiske smittevernbyrået (ECDC) oppdaterte torsdag sitt risikokart for reiser. En rekke områder har den siste uken fått et høyere smittetrykk, som gir utslag på kartet.  Blant endringene er at den greske øya Kreta ikke lenger er grønn.  Smittetrykket på den greske ferieøya har nærmest doblet seg - noe som kan få betyning for uvaksinerte reisende. I løpet av denne uken vil Folkehelseinstituttet (FHI) og regjeringen vurdere reiserådene, men denne uken vil kun stenging vurderes. Det vil si at ingen nye land vil bli grønne. Det vil si at det fra allerede mandag neste uke kan Kreta bli gult - som innebærer karantene.  Også den spanske øygruppen Balearene, og alle de spanske regionen med unntak av Galicia og Castilla-La Mancha er nå røde i ECDCs smittekart. Endringer for Norge To norske fylker, Trøndelag og Troms og Finnmark, har også endret farge – fra grønt til gult. Allerede var Agder og Rogaland gule hos ECDC. Det kan bety at reisende fra disse fylkene må belage seg på ekstra innreiseregler i enkelte EU-land. For eksempel krever Spania en negativ test tatt før innreise for gule områder.   I kartet under kan du se de forventede norske reiserådene: FHI legger data fra ECDC til grunn i sin vurderng av reiserådene, men vurderer EU på landsbasis - med untak av øyer i Middelhavet. Mandag denne uken åpnet store deler av Europa opp for reiselystne nordmenn. En rekke land ble markert som grønt, noe som betyr at man kan reise fritt uten å tenke på karantene. Den populære greske øya Kreta var blant områdene som da ble markert som grønt.

EUs risikokart:  To fylker ikke lenger grønne


KAWAGOE (VG) Nå leder amerikanske Xander Schauffele (27) OL-turneringen i golf med faren ved sin side i Japan. – Ulykken skjedde da pappa var på vei til trening. Han skulle vært en del av OL-troppen til Tyskland den gangen, forteller Xander Schauffele (27) til VG og noen internasjonale medier på en pressekonferanse her i Kawagoe, en drøy times kjøring fra Tokyo. 27-åringen storspiller i Japan og leder med sine 14 slag under par før finalerunden. Slaget bak jakter det japanske hjemmehåpet Hideki Matsuyama (29). Viktor Hovland (23) er ute av medaljekampen. Faren Stefan var 20 år gammel og en tysk tikamp-utøver da en beruset mann kom over i kjørefeltet hans og frontkolliderte. Schauffele måtte gjennom syv operasjoner, fikk varige mén og ble blind på det ene øyet - noe som førte til at idrettskarrieren tok slutt. – Det siste minnet jeg har av OL-drømmen, er da alle guttene fra det tyske tikamplaget besøkte meg på sykehuset. Det var et følelsesladd farvel. Alt var over. Uavhengigheten, friidrettskarrieren og drømmene mine. Jeg hadde et ønske om å dø, forteller Stefan på sønnens eget nettsted. Les også: Amerikansk superstjerne berømmer Hovland Kjemper om OL-gull Med livssituasjonen fullstendig endret, bare 20 år gammel, begynte en mørk tid for Schauffele senior med alkoholisme, narkotiske stoffer og selvmordstanker. Helt frem til han en dag erkjente at han måtte akseptere den nye virkeligheten. – Jeg bestemte meg for å bruke min egen ulykke som en inspirasjon for fremtiden. Jeg adopterte tankesettet om at livet ikke kunne bli noe verre og at det var greit – uansett hva som ville skje. Stefan valgte senere å flytte til USA, hvor han raskt fikk sønnene Nico og Xander interessert i golf. Sistnevnte er nå rangert som verdens femte beste golfspiller og leder OL-turneringen etter å ha gått de tre første rundene 14 under par. – Jeg føler med ham Xander Schauffele er en av golfens mest suksessrike spillere og har dratt inn over 200 millioner kroner på PGA-touren til nå. Det takker han faren for, som har vært svingtreneren hans hele livet, også den dag i dag. – OL var en drøm for pappaen min i lang tid. Han la alle eggene i én kurv - og så ble den revet bort fra ham. Jeg føler med ham. Hvis jeg hadde havnet i en ulykke og mistet en arm eller et ben, noe som kan skje når som helst, og ikke kunne spilt golf mer, hadde jeg vært i samme situasjon som ham, sier Xander på Kasumigaseki Country Club. For ham er det spesielt å være her på flere måter, forteller han. Besteforeldrene på morens side bor begge i Tokyo, hvor han har vært på besøk flere ganger tidligere. – Jeg elsker Japan og jeg elsker å være her. Helt siden det ble annonsert at OL skulle arrangeres her, har jeg gledet meg. Det er en sann ære å representere USA her, forteller Xander Schauffele, som søndag kan OL-gull for landet og pappaen sin.

Faren mistet OL-drømmen:  - Livet kunne ikke bli noe verre


  Betongveggene er fylt med graffiti, og gulvet er dekket av søppel. En eim av brent plastikk fyller oppholdsrommet, mens dagens middag putrer over bålet. Ilden blir holdt levende av diverse avfall. Måltidet består av utgått hermetikk, udefinert kjøtt, og grønnsaker gitt fra en bistandsorganisasjon. Det skal mette alle de 17 beboerne som oppholder seg i det forlatte murbygget i utkanten av Bihac – nordvest i Bosnia og Herzegovina. Noen startet reisen i Afghanistan, og andre har vandret helt fra Pakistan. – Jeg dro hjemmefra da jeg var 14 år gammel, sier Sajad Khan fra Afghanistan. Han har vært på reisefot i to år, og fylte nettopp 16. – Først planla jeg å dra til Norge. Resten av beboerne bryter ut i latter. – Men så skjønte jeg at Norge er veldig vanskelig å komme inn i, derfor håper jeg nå på Belgia, sier Sajad. De andre følger opp med sine ønskedestinasjoner; Italia, Tyskland, Irland, England. Kanskje Frankrike. Dette er årsaken til at de alle har funnet veien hit til Bihac, som ligger på grensen til Kroatia, og EU. Med kun en sekk og et håp har de forlatt familie og liv i hjemlandet, med ett eneste mål i siktet: Å nå Vest-Europa. For Sajad startet reisen da faren døde i kamphandlinger i 2019. Etter dette bestemte onkelen hans at Sajad skulle reise til Europa for å finne et bedre liv. To år senere er han like langt fra onkelens drøm. De har vandret tusenvis av kilometer, og smuglet seg gjennom flere bevoktede landegrenser. Likevel er det her i Bosnia Herzegovina at de møter sin største, og farligste utfordring hittil. Dette er hva de kaller forsøkene på å forsere grensen til EU, og ta sine første steg mot et nytt liv. Spillereglene er tydelige. Hvis kroatisk politi fanger deg, blir du deportert tilbake til Bosnia umiddelbart. Mange forsøker «spillet» flere titalls ganger før de kanskje lykkes. – Nå har jeg prøvd 7 ganger. Kanskje 8 er lykketallet mitt, sier Sajad med et smil, og legger til: – Vi prøver igjen i kveld eller i morgen. Insh’allah (red: ved guds vilje). Resten av gjengen nikker anerkjennende, med blikk som viser en blanding av fortvilelse og oppgitthet. De 17 unge afghanerne og pakistanerne er bare en dråpe i havet av mennesker som har forsøkt samme rute.  Siden 2018 har over 75.000 migranter og flyktninger ankommet Bosnia – underveis i reisen mot Vest-Europa, forklarer Nicola Bay, landdirektør for dansk flyktninghjelp i Bosnia. Dette satte en kraftig brems i aktiviteten på ruten. Men siden 2018 har Bosnia igjen blitt en populær destinasjon for
mennesker på reise mot EU. – Akkurat nå er det mellom 6000 og 6500 migranter og flyktninger i landet, men de er alltid på farten, så det er vanskelig å angi et eksakt antall, sier Bay. Brorparten kommer fra Pakistan, men det er også en stor andel som kommer fra Afghanistan. Andre kommer fra Bangladesh, Nepal, Iran, Somalia, Eritrea, Sudan, og flere andre land i Asia og Afrika.  Halvparten av disse blir huset i offisielle mottaksleirer, resten oppholder seg i  forlatte bygninger og provisoriske teltleirer i skogen, forklarer direktøren. Her gjør de forberedelser for nye forsøk på å passere grensen til EU. De færreste har intensjon om å bli værende i Bosnia, som har en arbeidsledighet på hele 33 prosent.  Som flyktning er det heller ikke lett å få innvilget beskyttelse i landet. Siden 2018 er det kun fem som har fått asyl i Bosnia, av 75.000 som offisielt har vært på gjennomreise. – Alle ønsker å dra videre, sier Nicola Bay i dansk flyktninghjelp. Men den neste etappen har blitt både vanskeligere  og farligere. – Det som skjer er at folk gjerne kommer et godt stykke inn i Kroatia før de blir oppdaget, plukket opp av politiet, og deretter deportert tilbake. Per definisjon er dette en ulovlig handling utført av tjenestemenn i Kroatia. Etter internasjonal lov har migranter og flyktninger nemlig rett til å be om asyl og få en individuell gjennomgang når de først er inne på kroatisk territorium, forklarer Bay

Drømmen hans blir ledd av:  - Først planla jeg å dra til Norge