Skuespiller og sangeren Bjarte Hjelmeland (51) har funnet kjærligheten med sykepleieren Lars-Erik Syversen (25). Det bekrefter Hjelmeland overfor Se og Hør. – Jeg kan bekrefte at jeg er stormende forelsket, sier Hjelmeland til ukebladet, som skriver at de to møttes gjennom felles bekjente i oktober i fjor. Den folkekjære skuespilleren og sangeren er for tiden aktuell med forestillingen «Ja!», som skal gå på en rekke scener landet rundt i høst. En av disse er Chat Noir – hvor Hjelmeland og Syversen nylig dukket opp sammen på premieren til showet «Stardust», skriver ukebladet. I januar i fjor ble det kjent at Hjelmeland hadde sagt opp stillingen sin som skuespiller på Nationaltheatret. Overfor VG understreket skuespilleren at beslutningen føltes «veldig riktig». Hjelmeland avfeide at det lå noe dramatikk bak valget. – Nei, på ingen måte, men det er klart at det har tatt lang tid å komme frem til at det er den veien jeg skal gå. Det er litt som å avslutte et kjærlighetsforhold. Men med så mange jern som jeg har og har hatt i ilden, så føltes det veldig riktig å avslutte dette arbeidsforholdet nå, sa Hjelmeland til VG den gang. Her er mer kjærestenytt fra VG Rampelys:


Eurovision-vinnerne har nå verdens mest populære låt på Spotify. Det gir ringvirkninger for den norske duoens 14 år gamle versjon av samme sang – i mye større grad enn originalversjonen. Måneskin-versjonen av «Beggin’» har nå toppet Spotifys globale hitliste i en uke.  Der har den italienske kvartetten lagt harde konkurrenter som Olivia Rodrigo og Ed Sheeran bak seg. Låten, som de opprinnelig ga ut i 2017, har seilt opp som Måneskins mest populære sang, etter stor suksess med både Eurovision Song Contest-vinneren «Zitti E Buoni» og «I Wanna Be Your Slave». Måneskins versjon har imidlertid også hatt stor effekt på avspilling av Madcons versjon fra 2007, som var den nest mest solgte låten i Europa da den herjet som verst i 2007 og 2008. Madcons versjon har tikket og gått på strømmetjenestene i mange år. Men de siste to månedene er trafikken firedoblet. Ifølge Chartmetric lå den på ca. 175.000 daglige avspillinger på Spotify globalt i begynnelsen av mai. I helgen som gikk passerte den 700.000.  Måneskin-versjonen har rundt 7,7 millioner daglige avspillinger. Dersom Madcons vekst fortsetter, kan deres versjon snart entre Spotifys globale, daglig oppdaterte hitliste, som inkluderer de 200 mest populære sangene på verdensbasis.  Låten som i skrivende stund ligger på 200. plass har 751.000 avspillinger. Det er ikke uvanlig for gamle slagere å figurere på denne listen, men det dreier seg primært om noen av pophistoriens mest kanoniserte sanger.  Eksempelvis ligger a-has «Take On Me» i skrivende stund på 186. plass, med 778.000 avspillinger. Som VG tidligere har omtalt, er det mange på Twitter som gir uttrykk for at de foretrekker Madcons versjon fremfor Måneskins – en trend som vedvarer. Der er det også en rekke brukere som refererer til «Madcons originalversjon» – antagelig lykkelig uvitende om at «Beggin’» var en hit med amerikanske Frankie Valli & The Four Seasons allerede i 1967. Strømmingen av denne når imidlertid ikke Madcon-versjonen til knærne: På Spotify har Vallis original nå rundt 40.000 daglige avspillinger. Madcon-utgaven har «(original version)» lagt til tittelen på strømmetjenestene. VG har kontaktet Madcons management og både deres tidligere og nåværende plateselskap med spørsmål om hva Madcon økonomisk får ut av den nye suksessen med sin gamle hit, og om de vil benytte den til noen form for ny aktivitet. De har ikke gitt noen kommentar til dette. Marius Øvrebø-Engemoen, daglig leder i artistenes interesseorganisasjon GramArt, sier til VG at det faktum at det er en coverlåt ikke skal ha noe å si for hva artistene får fra plateselskapet sitt. – Hva de får av plateselskapet avhenger av hva slags avtale de har med dem, sier han, og påpeker at han ikke kjenner til Madcons avtaler og uttaler seg på generelt grunnlag. Publishing-pengene for «Beggin’» går til de som forvalter de opprinnelige låtskrivernes rettigheter. GramArt-lederen mener imidlertid at det kan være gode inntekter å hente også for utøverne av en coverlåt, som Madcon i dette tilfellet. – 700.000 daglige spillinger er jo et betydelig antall, så det får vi håpe de får. Det går mer penger til plateselskapene enn det går til vederlagsbyråene for låtskrivere, i hvert fall fra Spotify. Også på YouTube har Madcons «Beggin’» skutt fart. Ifølge Chartmetric lå den på rundt 140.000 daglige avspillinger der i begynnelsen av mai, mens den nå har rundt 600.000. Madcon-suksessen foregår primært utenfor Norge: Av lørdagens 703.000 Spotify-spillinger for «Beggin’» var 12.700 norske. Så du denne: Flere reagerte på et klipp fra Eurovision-sendingen, hvor det kunne se ut som at en av Italias bandmedlemmer gjorde noe ulovlig:


LØRENSKOG (VG) Politiet har startet drapsetterforskning etter at en mann i 50-årene ble funnet død på en adresse i Lørenskog natt til søndag. Seks personer er ifølge politiadvokat John Skarpeid siktet for drap. De befinner seg nå på politihuset i Lillestrøm, der de vil bli avhørt i løpet av ettermiddagen. – Det er en svært uoversiktlig situasjon, hvor avhørene vil bli avgjørende for om siktelsene frafaller eller blir stående, sier Skarpeid til VG. Alle seks ble pågrepet på åstedet i natt og har fått oppnevnt forsvarere. «Når det gjelder relasjonen mellom de involverte, kan vi bekrefte at de siktede bor eller har vært på besøk i den aktuelle boligen. Utover dette er det for tidlig å kommentere relasjonene ytterligere», skriver politiet i en pressemelding klokken fem søndag. Natt til søndag ble politiet varslet av AMK om en mann som skal ha blitt utsatt for en alvorlig voldshendelse på en adresse på Fjellhamar i Lørenskog. Få minutter senere fikk politiet melding om at mannen var død.  Har du tips i saken? Ta kontakt med våre journalister her eller på telefon 22 00 00 00.  Forsvarer: Tror ikke drapssiktelsen opprettholdes på alle seks Per Ove Marthinsen er en av seks forsvarere som er oppnevnt i saken. Når VG ringer ham rett før klokken 14 er han på vei til politihuset i Lillestrøm. – Alle seks siktede skal avhøres i ettermiddag og i kveld. Jeg er på vei til politihuset i Lillestrøm og kommer til å snakke med min klient før avhøret. Politiet har antydet at de trolig ikke opprettholde siktelsen for drap mot alle seks etter avhørene, sier Marthinsen. Også forsvarer Vigdis Brandstorp er på vei til politihuset for å treffe sin klient når VG ringer. – Jeg skal bistå i avhør ganske snart, men har enda ikke snakket med min klient eller fått sakspapirer, så jeg vet veldig lite foreløpig, sier Brandstorp. Klokken fem melder politiet om at avhørene er i gang.  – Alle ble pågrepet på stedet, var et uoversiktlig åsted. Alle er i avhør nå. Så vil vi stilling til om vilkårene for fenglsing er tilstede når det er ferdig, sier politiadvokat Lars Reinholdt-Østbye til VG.  – Begynner å danne oss et bilde av hendelsesforløp  Etterforskningen fortsetter for fullt utover dagen, med både åstedsundersøkelse og avhør av vitner og siktede.  – Vi begynner å danne oss et bilde hendelsesforløp. Vi har tatt innledende avhør av flere personer i forbindelse med hendelsen, sa politiadvokat John Skarpeid til VG i 10-tiden søndag.  Klokken 17 samme ettermiddag jobber fremdeles krimteknikere på huset og i området som er sperret av.  Den avdøde er en utenlandsk statsborger i 50-årene. VG er kjent med at det skal bo flere personer på den aktuelle adressen hvor mannen ble funnet død.  Skarpeid ønsker ikke å si noe nærmere om omstendigheter rundt det antatte drapet, og heller ikke om hvorvidt det er en relasjon mellom avdøde og den antatte gjerningspersonen.  En av de pågrepne har fått oppnevnt advokat Gunhild Lærum som forsvarer. Hun sier til VG at hennes klient skal i avhør om kort tid.  – Jeg kan bekrefte at jeg er oppnevnt og at min klient ønsker å gå i avhør, sier Lærum. Nabo: –Sjokkerende – Det har vært stille og rolig, sier et par som bor i et av nabohusene til VG.  De har vært naboer til huset hvor det antatte drapet har skjedd. I løpet av natten hørte de ingen tegn til bråk eller uro. Paret sier at de heller ikke har hørt bråk fra huset tidligere, og at de gjennom årene alltid har hatt et godt forhold til dem som har bodd i huset.  Like før de snakker med VG, banket politiet på døren deres for å informere om hendelsen.  – Det er ikke noe hyggelig, og det er veldig sjokkerende, sier de om det antatte drapet

Mann død i Lørenskog:  - Veldig sjokkerende


TOKYO (VG)  Etter 15 norske tekniske feil mot Ungarn, går Thorir Hergeirsson ut mot ballen det spilles med i OL. – I 2021 lages det baller det ikke skal anvendes klister på. Klisterbruken stiger for hvert år. Med baller som ikke er laget for klister og mye klisterbruk, så er det nødt til å skjære seg en plass, svarer Hergeirsson på spørsmål fra NRK foran semifinalen mot ROC fredag. Det internasjonale håndballforbundet (IHF) gikk allerede i 2016 ut mot den økte klisterbruken. President Hassan Moustafa mener klisteren skitner til banedekkende og gjør håndballen mindre presentabel. – Målet for IHF gjennom presidenten Mustafa er at håndball skal spilles uten klister. Det er tro på julenissen, men det er det mange som gjør, sier landslagssjefen og mener at «ballene er veldig annerledes i dag enn de bare var for noen år siden». Håndballjentene fikk for første gang prøve den nye OL-ballen fra IHF-sponsor Molten på treningsleiren i Frankrike i juni. Den har ikke redusert klisterbruken hos spillerne. – Jeg bruker like mye klister om det er en god ball eller en dårlig ball, sier Veronica Kristiansen. Da Norge slo Ungarn i kvartfinalen var kampen preget av uvanlig mye kløning med ballen blant de norske jentene. Stine Bredal Oftedal (fem feil) mente at det dannet seg klumper av klister på ballens overflate og at det gikk utover spillestilen hennes der stussing av ballen er en vesentlig faktor. Den høye luftfuktigheten i Tokyo kan også ha spilt inn. OL-ballen er et tema i det norske laget foran møtet med russerne. – Det laget som er flinkes til håndtere det har en fordel. Det regner jeg med blir Norge i morgen, sier Hergeirsson.

Ut mot OL-ballen:  - Det er å tro på julenissen


Influencer Sopie Elise Isachsen (26) skriver på Instagram at det er slutt mellom henne og kjæresten.  Bloggeren, forfatteren og selvbrunings-gründeren skriver på sin Instagram-konto onsdag at det er slutt mellom henne og Kasper Kristoffersen (27).  – Det eneste jeg vil si, er at vi fortsatt er venner og har høy respekt for hverandre, som er det viktigste å ta vare på akkurat nå, skriver hun i en SMS til VG.  – Jeg flytter for å starte på nytt, som jeg trenger. Det går fint med oss begge, og vi har brukt tid på å lande i dette privat. Hun deler nyheten med sine drøyt 500.000 Instagram-følgere og skriver at det er for å slippe ytterligere spekulasjon.  «Vi har hatt 5 fine år sammen som jeg aldri ville ha vært foruten ❤
Dette er den eneste uttalelsen jeg vil komme med angående bruddet og jeg ber om respekt for privatlivet vårt i tiden som kommer.» skriver hun. Ny leilighet Meldingen kommer dagen etter at Sophie Elise kunngjorde at hun hadde kjøpt seg ny leilighet til 13 millioner kroner i Vika i Oslo.  Det var i 2017 Isachsen røpet at hun var blitt sammen med Kristoffersen.  Hun har senere fortalt at de to kjente hverandre da de var yngre, men at de da aldri var aktuelle for hverandre.  Hun har senere uttalt at hun liker å holde rommet med kjæresten «ganske privat», men hun har innimellom delt glimt av de to på sosiale medier.  Blant annet var han å se da hun tok reklamebilder av strikke-samarbeidet med Dorthe Skappel.  Sophie Elise har nylig hatt en pause fra sosiale medier mens hun var på innspilling av «Farmen kjendis» noen uker.

Bekrefter brudd:  - Jeg flytter for å starte på nytt


BERGEN (VG) (Brann-Mjøndalen 1–1) Styreleder i Brann, Birger Grevstad, har varslet møte mandag. Tidligere Brann-helt Erik Huseklepp mener hovedtrener Kåre Ingebrigtsen må forlate klubben.  – Min konklusjon er at han fortjener å få sparken, men jeg tror ikke Brann blir bedre av det, sier kommentator i Bergens Tidende, Anders Pamer, til VG etter å ha sett Brann spille uavgjort mot Mjøndalen søndag kveld.  På overtid tok gjestene ledelsen i Bergen, men Daouda Bamba reddet ett poeng i sluttminuttene. Det var viktig, men klubben trengte tre av dem. Brann står nå med syv poeng på 14 kamper og ligger nest sist på tabellen. Kun Stabæk er dårligere, men de har til gjengjeld tre kamper til gode. Da Brann rykket ned i 2014, hadde de elleve poeng etter samme antall kamper.   – Jeg er fryktelig usikker. Og det er jeg helt sikker på at majoriteten av styremedlemmene også er. De skjønner nok at dette er en kinkig situasjon, sier Pamer om hva han tror kommer ut av mandagens styremøte.  En som mener at Ingebrigtsens dager på Brann stadion bør være talte er tidligere Brann-spiller, og nåværende fotballekspert, Erik Huseklepp. – Jeg ser ikke at han skal klare å snu det. Jeg tror Kåre er en god trener, men noen ganger så kommer man inn i en blindgate. Jeg tror ikke de evner å snu det. Da ender jeg på konklusjonen at han må gå, sier Huseklepp. Samtidig understreker han at han liker Ingebrigtsen som både person og fotballtrener. Han tror at Ingebrigtsen vet hva han driver med, men at dette er et tilfelle at en «match som ikke stemmer».  Huseklepp var selv en del av Brann-troppen som rykket ned i 2014. Han er spent på høre argumentasjonen fra Brann-styret dersom konklusjonen blir at Ingebrigtsen skal få fornyet tillit i klubben.  – Jeg prater av litt erfaring fra da vi rykket ned sist. Da kjørte vi oss fast og jeg tror et tidligere trenerskifte kunne ha endret det. Der tror jeg Brann er nå.  Kommentator i Bergensavisen, Tormod Bergersen, er veldig usikker på hva som kommer ut av mandagens styremøte.  – Helt ærlig så vet jeg ikke hva som er riktig. Sportslig sett har han ikke levert godt nok, og det er god nok grunn til å sparke han. Men Branns problemer er så mye dypere enn hvem som trener laget. Om han blir ofret er det ikke på grunn av at det kun er hans feil, sier Bergersen til VG.  Han trekker uansett samme konklusjon for hvordan det ender for Branns del uavhengig av avgjørelsen på om Ingebrigtsen fortsetter eller ei.  – Uansett hva Brann velger å gjøre, tror jeg ikke det redder dem fra nedrykk. Jeg tror de må ta et valg nå. Man kan kanskje håpe på at en ny trener kan lage et mirakel som gjør at de beholder plassen. Men jeg mener valget nå bør være basert mot hvem som skal få dem opp igjen fra første divisjon neste år.


Landslagskaptein Stine Bredal Oftedal (29) er kritisk til bikinireglene i strandhåndball-EM, og får støtte fra både friidrettsutøver Ezinne Okparaebo (33) og professor Jorunn Sundgot-Borgen (60). De siste dagene har kritikken haglet mot draktreglene under strandhåndball-EM i Bulgaria. Spillerne sier de «føler seg nakne» og «kjenner på et ubehag». – Jeg er enig i all kritikk som har kommet, uten tvil. Centimetersregler på trusene er helt unødvendig, og det er opplagt at utøverne må få ikle seg en drakt de er komfortable i, sier landslagskaptein i «vanlig» håndball, Stine Bredal Oftedal (29) til VG. Landslagskapteinen tror det må være «ukomfortabelt» å spille så lettkledd, og sier at hun ikke synes det er greit at toppidrettsutøvere blir påbudt å spille i bikini og truse.  Visepresident i Norges Håndballforbund, Bente Aksnes, ble valgt inn som styremedlem i EHF (Det europeiske håndballforbundet) i april. Hun har forsikret at arbeidet er påbegynt, og at EHF støtter forslaget om regelendring.  Norge fikk i april gjennomslag for sitt forslag om endring av kleskoden i kongressen i EHF. Dette skal igjen fremmes som forslag på IHF-kongressen i november 2021. VG har kontaktet IHF (Det internasjonale håndballforbundet) over flere dager, uten å få svar foreløpig. Også i idretter som friidrett og strandvolleyball er utøverne ofte lettkledde. Sprinteren Ezinne Okparaebo har fått med seg debatten de siste dagene.  – I friidretten er det heldigvis et utvalg på konkurransetøy og det er ingen regler som strider om hvor mye eller lite man kan ha på seg, sier Okparaebo og fortsetter:  – Da jeg var yngre, så var jeg ikke komfortabel med å løpe i truse og topp. Jeg synes det er veldig synd at jenter kanskje vegrer seg eller ikke begynner på idrett fordi det er regler for hvor lite du må ha på deg. Det er veldig synd. Sånn skal ikke være sånn. Jeg håper definitivt at dem kan endre det. Ikke forenlig med toppidrett En annen som heller ikke er særlig fornøyd med det internasjonale håndballforbundets bikinipåbud er professor ved Norges Idrettshøgskole, Jorunn Sundgot Borgen.  – Det er jo forkastelig at det er regler knyttet til bekledning for jenter som skal prestere på toppidrettsnivå, sukker hun og utdyper: – Når en utøver skal prestere på toppnivå er det helt essensielt at man må føle seg bekvem. Man klarer ikke å prestere på toppnivå om man føler seg ukomfortabel på banen. Det kan påvirke prestasjonen for de av jentene som ikke synes det er behagelig å gå med trusa langt opp i rumpa. Tidligere håndballspiller Else-Marthe Sørlie Lybekk mener Norge bør vurdere å gå lengre i kampen og demonsterere med de store nasjonene.  – «De store nasjonene» innen strandhåndball som Danmark, Tyskland og Frankrike må komme etter, og vi må alliere oss med dem, og enten demonstrere eller boikotte i form av å ta på mer klær, mener Lybekk.  Håndballpresident Kåre Geir Lio forventer at regelen skrotes fra neste år, og har fortalt til NTB at en henvendelse til det europeiske håndballforbundet (EHF) blir sendt etter mesterskapet.  Ifølge NRK blir henvendelsen sendt i samarbeid med Sverige, Danmark og Frankrike, og budskapet skal visst være at sportens høye herrer må «agere fort».


Tindersvindleren Simon Leviev er nå blitt en del av stallen til Hollywood-manager Gina Rodriguez. – Jeg vil at han skal fortelle sin side av denne saken. Det skriver Gina Rodriguez i en e-post til VG. Hun forteller at hennes selskap, Gitoni, produserer TV-show, dokumentarer og utgir bøker.  – Jeg har ikke signert kontrakt med Simon, skriver Rodriguez som likevel ikke legger skjul på at hun ser muligheter for mannen som er blitt kjent som «The Tinder Swindler» også i Hollywood. Leviev står også oppført på kundelisten til Hollywood-byrået. Rodriguez er kanskje mest kjent for å ha vært manager til pornoskuespilleren Stormy Daniels som i 2018 fikk mye oppmerksomhet over hele verden da hun fortalte om et påstått forhold til USAs daværende president Donald Trump.  – Jeg mener at alle bør få en mulighet til å fortelle sin side av sak som dette. Min interesse i dette er å høre Simons side av saken, skriver Rodriguez. Norske Cecilie Fjellhøy er et av Levievs ofre og hovedperson i Netflix-dokumentaren. Hun håper virkelig at ingen i Hollywood vil gi han denne plattformen. – Han har skapt så mye vondt for så mange mennesker. Han hadde muligheten til å være med i Netflix-dokumentaren, men ville ikke det. Det var hans valg. Hvis han føler at han ikke har fått fortalt sin side av saken, får han gå de riktige veiene og gi intervjuer på en ordentlig måte, sier Cecilie Fjellhøy til VG. I flere år lurte Leviev en rekke kvinner, utleiere og familier for millioner av kroner – for å finansiere sitt eget luksusforbruk. En av dem var norsk  – Hvilket inntrykk har du av Simon Leviev? – Jeg har ikke noe inntrykk av han og er like interessert i hans historie som jeg var ofrenes historie, skriver Rodriguez. Dokumentarfilmen «The Tinder Swindler», som er basert på VG-saken «Tindersvindleren», topper fortsatt Netflix-listen over ukens ti mest sette filmer for andre uke på rad. Filmen ligger også på topp 10-listen i 94 land – og er sett 64.7 millioner timer til sammen, ifølge strømmeselskapets ukentlige visningsliste. Rodriguez skriver dette om selve Netflix-dokumentaren: – Jeg var fullstendig bergtatt av den historien, men jeg vil vite mer og dokumentaren etterlot mange spørsmål. Det var TMZ som først omtalte denne saken. Ifølge nettstedet planlegger Rodriguez blant annet et dating-program på TV hvor kvinner skal kjempe om hans gunst. Tanken er også at han skal bidra med forskjellige sjekketriks i en egen podkast, ifølge kjendisnettstedet. VGs anmelder trillet terningkast fire og konkluderte blant annet med dette etter å ha sett Netflix-dokumentaren: «Det er selvsagt en aldri så liten svakhet ved «The Tinder Swindler» at heller ikke regissør Felicity Morris har fått svindleren i tale. Morris, som har produsert dokumentarer om nettbasert svindel før, lener seg ellers tungt på innsatsen som ble lagt ned av journalistene i Oslo». Til info: VG-journalist Natalie Remøe Hansen, som har vært med å lage denne saken, figurerer også i Netflix-dokumentaren «Tindersvindleren»


Gjennom store deler av pandemien ventet Svend Henning Møller (48) på operasjon i hovedpulsåren. Men Rikshospitalet trengte ressursene på covidpasienter. Sykehusene landet rundt har i løpet av to år med pandemi utsatt mange tusen mindre inngrep, oppfølginger og kontroller. Men også alvorlig syke, som Svend Henning, har måttet vente.  Koronakommisjonen la tirsdag fram sin rapport. Den omtaler mangelen på intensivsykepleiere som svært alvorlig. Alvorlig syke pasienter fikk utsatt behandling fordi sykepleierne måtte jobbe med covidpasientene.  Les: Dette er dommen fra Koronakommisjonen – Vi lånte ut en rekke medarbeidere til intensivavdelingene. De har behandlet alvorlig syke covidpasienter. I perioder har vi utsatt halvparten av planlagte operasjoner på thoraxkirurgisk avdeling, sier avdelingsleder Arnt Fiane ved Oslo universitetssykehus. Avdelingen har nasjonalt og regionalt ansvar for sykdommer som trenger kirurgisk behandling i hjerte, lunge og sentrale blodårer.  Line Møller, kona til Svend Henning, beskriver ventetiden som en enorm psykisk belastning for hele familien. At sykehuset på grunn av smittesituasjonen i samfunnet hadde strenge restriksjoner på besøk og pasienters følgepersoner, gjorde det ekstra vanskelig. – Pandemien gjorde at jeg som nærmeste pårørende ikke fikk bli med på undersøkelser og andre konsultasjoner. Det føltes hjerterått å ikke få følge ham inn på sykehuset og ikke få besøke ham i etterkant av operasjonen, sier hun.  For snart seks år siden stupte Svend Henning Møller av terrengsykkelen på en intervalløkt i Drammensmarka. Smerten som hugget til i ryggen, skyldtes en innvendig årevegg som sprakk i deler av hovedpulsåren. Det kan være livstruende. Brått var den veltrente 43-åringen pasient på Rikshospitalet.  Han ble første gang operert i desember 2016. Deler av den syke hovedpulsåren ble erstattet av en protese i plast.  – En operasjon i hovedpulsåren er risikofylt. Ti prosent av pasientene får lammelser i beina etter operasjonen. Det går bra med de fleste, men de gruer seg, sier seksjonsoverlege Per Snorre Lingaas. Han har ledet begge operasjonene i Svend Hennings pulsåre. Svend Henning hadde jevnlige kontroller på Rikshospitalet. Tiden som topptrent mosjonssyklist var over. Sammen med Line tok han opp golf, en gammel hobby. Han startet også i ny jobb hos et grossistfirma i VVS-bransjen. – Jeg var sykemeldt i halvannet år etter operasjonen. Jeg har heldigvis en leder som har vært ufattelig forståelsesfull. Tenk på deg selv, er beskjed fra jobben. Det har gjort alt mye lettere, sier Svend Henning. Hjerte-, lunge- og karklinikken på Rikshospitalet har gjennom pandemien utsatt 20 prosent av de planlagte pasientavtalene. Det er på nivå med gjennomsnittet for utsettelser i hele Oslo universitetssykehus. – Jeg synes synd på alle pasientene som har måttet vente. Ortopedene har hatt et nedtrekk på over 60 prosent. Det er folk som har ligget hjemme i sengene sine og hatt så vondt i rygg og bein at de ikke får rørt seg eller gått på jobb. Vi snakker om folk som ikke har det bra i det hele tatt. Det kommer sannsynligvis til å ta to år før vi er à jour, sier klinikksjef Bjørn Bendz ved Hjerte-, lunge- og karklinikken. Han sier det eneste virkemiddelet sykehuset har for å øke intensivkapasiteten, er å utsette planlagte kirurgiske inngrep.  – Indremedisinske problemer, hjerneblødninger, hjertestanser eller traumer kan vi ikke regulere. Det kommer inn uansett som øyeblikkelig hjelp. Vi har ikke vært i nærheten av å gå ned på kompetansen til de som jobber med intensivpasienter. Men det som kan utsettes, er planlagte inngrep, sier Bendz. Intensivavdelingen har også lånt perfusjonister fra torakskirurgisk avdeling. De styrer hjerte- og lungemaskinene som avlaster lungene til de sykeste covidpasientene.  – Vi er vant til at våre egne pasienter har korte forløp

Alvorlig syke Svend Henning ventet på operasjon


Putin-vennen Sergej Karjakin (32) slår fredag morgen tilbake mot Magnus Carlsen (31) etter at verdensmesteren torsdag kveld hadde uttalt seg kritisk om den russiske invasjonen i Ukraina.  Etter å ha kommet til finalen i den pågående digitale Champions Chess Tour-turneringen uttalte Carlsen til TV 2: – Når du representerer et land som gjør så mye rart som Russland gjør, så blir det mange oppturer og nedturer. Både de russiske spillerne og jeg mener at å invadere et annet land er noe du ikke bør gjøre. Jeg må gjøre mitt beste. Jeg er heldig som bor i et land der det er fred og ro.  Uttalelsen ble lagt ut på Twitter at sjakk-eksperten Tarjei J. Svensen. Det har gitt følgende svar fra Karjakin fredag morgen: – Så heldig jeg er som bor i Russland. Sergej Karjakin er i en spesiell situasjon som kommer fra Krim og tidligere representerte Ukraina, men som – lenge før den russiske annekteringen - byttet til Russland. Karjakin har aldri lagt skjul på sin støtte til den russiske presidenten. Etter VM-matchen i 2016, der han tapte etter omspill mot Carlsen, ble han medlem av et spesielt råd som Putin opprettet - og som skulle overvåke og gi råd til parlamentet, regjeringen og andre statlige organer. Karjakin har også vist sin støtte til annekteringen av Krim. Flere russiske sjakkspillere har de siste dagene frontet nei til krigen. Ikke minst gjelder det Carlsens VM-motstander Jan Nepomnjasjtsjij, som hadde denne tweeten: «Historien har sett mange svarte torsdager. Men i dag er den svartere enn alle andre». På TV 2 torsdag kveld sa Carlsen: – Det har vært spenning mellom russiske og ukrainske sjakkspilere gjennom mange år. Vi har spillere som byttet nasjon. Mest kjent er Karjakin. Det har vært gnisninger og dårlig forhold gjennom ganske mange år. Den norske verdensmesteren uttalte også at sjakk-OL, som etter planen går i Moskva senere i år, «henger i en tynn tråd». Sjakk-eksperten Maud Rødsmoen uttalte i TV 2-studio støtte til russiske sjakkspillere som taler mot krigen: – Jeg føler med dem.  At de tør å snakke om det, er ganske stort. Jeg respekterer at de tør å komme med uttalelsene. VG har forsøkt å nå Daniil Dubov, uten å lykkes. Han er den russiske sjakkspillere som tidligere har vært mest ivrig til å fronte motstand mot Putin. Dubov var en del av Carlsens team av sekundanter til VM-matchen mot Nepomnjasjtsjij i november 2021. Det spesielle med sjakksporten er at presidenten i det internasjonale sjakkforbundet, Arkadij Dvorkovitsj, er tidligere visestatsminister i Russland. Han hadde den jobben så sent som til mai 2018. Han er også tidligere rådgiver til den russiske presidenten - men det var den perioden fra 2008 til 2012 da Dmitrij Medvedev hadde denne rollen. Derfor er spørsmålet om å flytte sjakk-OL fra Moskva et stort politisk spørsmål for FIDE. Russisk-professor Atle Grønn skrev torsdag på Twitter: På spørsmål om hvorfor han tror Dvorkovitsj hater Putin, svarte Grønn på Twitter: – Dvorkovitsj lever et fritt liv med tilgang på informasjon (i motsetning til Putin). Han har neppe noen illusjoner igjen. Han har jo allerede hoppet av storpolitikken til fordel for sjakken. Jeg regner med at han er sjokkert og fortvilet, men det fritar ham ikke fra ansvaret.

Putin-vennen Karjakin:  Slår tilbake mot Carlsen


Minst 22 ungdommer er funnet døde i en nattklubb nær byen East London i Sør-Afrika. De døde skal være i alderen 13 til 17 år, og dødsårsaken er foreløpig ukjent.  Det var en preget politiminister som søndag fortalte at ungdommene som ble funnet døde, var mellom 13 og 17 år.  I følge Aljazeera skal politiminister Bheki Cele ha brutt ut i tårer da snakket med lokale medier, etter å ha kommet ut fra likhuset. – Det er et grusomt syn. De er ganske unge. Når man blir fortalt at de er 13-14 år, og man går inn og ser dem. Det er knusende. Ungdommene ble funnet døde på en nattklubb nær byen East London, i provinsen Eastern Cape, Sør-Afrika.  Ingen tegn til fysiske skader Kroppene ble funnet liggende over bord, stoler og på gulvet, uten at det var noen åpenbare tegn på skade, skriver det lokale mediehuset DispatchLive ifølge Aljazeera. Dødsårsaken er fortsatt ukjent, men det har vært flere spekulasjoner. Ifølge det lokale mediet Times Live, ble det først meldt at folk hadde blitt trampet i hjel. Unathi Binqose, representant for samfunns- og sikkerhetsavdelingen i Eastern Cape provinsen, har imidlertid utelukket dette som mulig dødsårsak.  – Det er vanskelig å tro at dette kan være årsaken, ettersom at det ikke er noen synlige skader på de døde.  Dette har han sagt utenfor nattklubben, skriver Aljazeera. Her fortalte han også at ungdommene var samlet for en eksamensfeiring. Ifølge Times Live har lokale The Daily Dispatch også meldt at forgiftning kan være en mulig dødsårsak.  Syianda Manana, talsperson for helsemyndighetene i provinsen Eastern Cape, har  sagt at kroppene straks vil obduseres slik at dødsårsaken kan stadfestes, melder Aljazeera.  Presidenten med kritikk President Cyril Ramaphosa har gitt kondolanser til familiene som er rammet av hendelsen.  Han har også uttrykt bekymring rundt at barn fikk lov til å samles i en nattklubb, melder Aljazeera.  En 17-åring jente som bor nær nattklubben har ifølge Aljazeera sagt at nattklubben var et populært sted for tenåringer, men at lokalbefolkningen nå ønsker klubben stengt ned.  – Alle vil at den skal stenges ned, fordi de selger alkohol til mindreårige. Alle er sinte og alle er triste på grunn av det som har skjedd, sier hun.


(Fabiano Caruana-Magnus Carlsen 0–1) Magnus Carlsen (31) er vinner av Wijk aan Zee-turneringen for åttende gang. Det er en historisk prestasjon. Avgjørelsen i prestisjefylte Tata Steel Chess 2022 falt på imponerende vis lørdag. Han vant med svarte brikker mot sin tidligere VM-motstander Fabiano Caruana, som ga opp etter 49 trekk. – Utrolig deilig å avslutte med seier - og til en viss grad også i stil, sier Carlsen til TV 2s Fin Gnatt. – Selv om Caruana har hatt bedre dager enn dette, så kommer ikke slike seirer hver dag. Pluss fem på 12 partier er bra, selv om jeg ikke har utnyttet alle partiene der jeg har stått godt. Etter at partiet mellom Richard Rapport og Andrej Esipenko hadde endt med remis, kunne Carlsen nøye seg med remis for å avgjøre turneringen. Men nordmannen ville svært gjerne vise muskler og vinne. Carlsen skulle opprinnelig ha møtt Daniil Dubov søndag, men partiet er avlyst og Carlsen gitt walk-over fordi russeren har testet positivt for corona. Dubov fremholdt lørdag at han har hatt en negativ test - men arrangøren står på sitt at Daniil Dubov er ute av turneringen. Wijk aan Zee-turneringen har vært spilt helt siden 1938 og de fleste av de store stjernene har vunnet i den forblåste nederlandske byen - men Carlsen står med desidert flest seirer med sine åtte, bare en delt. Viswanathan Anand er nummer to med fem seirer, tre av dem delte. Fire mann har fire seirer: Levon Aronian, Max Euwe, Viktor Kortsjnoj og Lajos Portisch. Garry Kasparov har imidlertid klart noe som Carlsen ikke har klart: Tre seirer på rad (1999, 2000 og 2001). Carlsens seiersrekke i Wijk aan Zee er imponerende: 2008: Delt seier med Levon Aronian. 2010: Seier alene. 2013: Seier alene. 2015: Seier alene. 2016: Seier alene. 2018: Seier alene (slo Giri i tie-break). 2019: Seier alene. 2022: Seier alene. Wijk aan Zee-turneringen er helt spesiell for Magnus Carlsen, fordi det var på mange måter der eventyret startet i 2004 da han som 13-åring fikk 10,5 av 13 mulige poeng i turneringens C-gruppe. Etter seieren mot nederlenderen Sipke Ernst, som den gang var nesten dobbelt så gammel, brukte Libomor Kavalek i Washington Post første gang uttrykket «sjakkens Mozart» om Magnus Carlsen. Magnus Carlsen vant altså C-gruppen i 2004, i 2005 endte han på 11. plass i B-gruppen, og i 2006 kvalifiserte han seg til A-gruppen ved å komme på delt 1. plass i B-gruppen. Siden har han ikke sett seg tilbake. Han får gode startpenger for å delta, mens det er mer beskjedne pengepremier. Hvor mye dette er, ikke kjent.  Selv om én dag gjenstår av turneringen, er nordmannen allerede vinner etter som han søndag skulle ha møtt Daniil Dubov. Men russeren er ute av turneringen etter å ha testet positivt på corona. – Det er ikke noe gøy å få poeng på den måten, jeg vil mye heller spille, sa Magnus Carlsen til TV 2 fredag. Fredag ble det klart at Dubov har testet positivt, og hans tre siste motstandere får dermed seier uten å spille. Den angivelig negative testen lørdag endrer ifølge arrangøren ikke på det. Fabiano Caruana prøvde febrilsk å forsvare seg til remis lørdag, men Carlsen satte alle kluter til. – Caruana blir torturert, fastslo Maud Rødsmoen som ekspert på TV 2-sendingen. Hennes kollega Jon Ludvig Hammer uttrykte gang på gang hvor imponert han var over Carlsens spill mot Caruana. Tata Steel Chess i Wijk an Zee er helt spesiell, fordi det er hele 14 deltakere som møtes én gang, altså totalt 13 runder. Muligens kommer ikke Magnus Carlsen til å spille noen fysisk turnering i klassisk sjakk før Norway Chess 2022 (30. mai-11. juni). Før det spiller han flere turneringer i den digitale Play Magnus-arrangerte Champions Chess Tour.


Ap-høvding Thorbjørn Berntsen (86) blåser av kritikken som hagler rundt en mulig ansettelse av Jens Stoltenberg som sentralbanksjef. - De må velge den beste, og det er Jens, sier han. – Jens Stoltenberg har en CV som går tvers gjennom murveggen. At han er sjef i NATO har ikke noe med Norges Bank å gjøre, så jeg vektlegger ikke det så mye rent faglig,  når det gjelder den stillingen. Men det er klart at det hjelper å ha vært mangeårig sjef i en av verdens ledende organisasjoner, sier Berntsen. Men det er altså ikke Stoltenbergs innsats i NATO den gamle Ap-kjempen tenker på. – Det gjelder alle samfunnsområder: Han har vært statsminister og finansminister - og til og med statssekretær hos gamle Berntsen har han vært, sier han og ler. Stoltenberg begynte sin profesjonelle politiske karriere etter AUF-tiden, da daværende statsminister Gro Harlem Brundtland i 1990 ga beskjed til sin miljøvernminister, Thorbjørn Berntsen, om at han skulle be Stoltenberg om å bli hans statssekretær. Pluss, ikke minus Berntsen sier at Stoltenbergs lange politiske karriere, blant annet som statsminister og finansminister, må ses på som et pluss, ikke et minus når man skal velge en ny sentralbanksjef. – Fra spøk til alvor, han er definitivt kvalifisert. Vi kan ikke diskvalifisere ham fordi han heter Jens Stoltenberg eller at han er venn med Jonas, sier Berntsen og fortsetter: – Det er som Nordahl Grieg skriver; at «vi er så få her i landet». Det er nesten ikke mulig ikke å bli kjent med hverandre. Han kan ikke strykes av søkerlisten fordi Jonas er statsminister, det går jo ikke, mener Berntsen. Han sier at det er viktig å legge til: – Jeg snakker ikke ned andre kandidater, det er andre høyst kvalifiserte kandidater. Men jeg mener Stoltenberg med sin erfaringsbakgrunn er den beste. – Lett å herse – Et stort flertall av partiene på Stortinget mener det er feil at Stoltenberg blir sentralbanksjef? – Det har ingenting med hans kvalifikasjoner å gjøre, men fordi han er fra Ap og har nære bånd til Jonas. Det er lett å drive og herse med av våre politiske motstandere.  – Er ikke det et problem? – Du kan lage en rekke negative konstruksjoner, men det sentrale må være at de velger den mest kvalifiserte.  – Middagene som har vært omtalt har bygget opp under et bilde av kameraderi? – Det er klart det blir fyra opp, men alle vet at de er nære venner og at Jonas har meldt seg inhabil. Det er jo ikke han som skal håndtere dette, det er Finansdepartementet, sier den tidligere Ap-kjempen som i sin tid ble kalt «leppa fra Grorud», fordi han ofte var litt storkjefta. Han sa i sin tid blant annet dette om sin britiske statsrådkollega John Gummer: «John Gummer is the biggest shitbag I have ever met». I Ap og Sp er det ellers bemerkelsesverdig tyst. Det kan komme en avklaring rundt sentralbanksjefspørsmålet i statsråd i morgen, men ingen i ledelsen i de to partiene vil si noe som helst om prosessen, eller om når de skal bestemme seg.

- Jens har en CV som går tvers gjennom murveggen


TOKYO (VG) (Norge - Sverige 36–19) Katrine Lunde (41) og Marit Malm Frafjord (35) bekrefter at de har spilt sine siste OL. Nora Mørk (30) er usikker på om hun deltar i mesterskapet i Paris om tre år. – Paris blir for lenge til, sier Malm Frafjord til VG. – Jeg har ingen planer om OL i Paris, forteller Lunde. Begge vil imidlertid være med i VM i desember. Etter semifinaletapet for Russland i Brasil i 2016 hadde de norske håndballjentene drømt om å ta gull her i Tokyo. I stedet endte det med en sterk bronsemedalje, etter å ha utklasset Sverige 36–19. Kort tid etter kampen forteller Mørk at det ikke er noen automatikk i at hun heller spiller et nytt OL. – Jeg er åpen for å bli med i Paris, også, men vi får se hva som skjer de neste sesongene. Det er en fare for at man begynner å bli «keen» når det nærmer seg på å bli med en runde til. Det er tre år til. Det går fort. – Hadde du bestemt deg for at dette var ditt siste OL? – Nei, men jeg har gått og ventet i fem år på å få sjansen igjen. Jeg husker at det kjentes enormt lenge å vente på neste sjanse da vi var i Rio. Nå har jeg lyst på litt fri. Så vet jeg at lysten på medaljer alltid er til stede. Men akkurat nå vil jeg bare hjem og ha fri, sier Mørk til VG i dette intervjuet: Lundes siste OL Keeperlegenden Lunde avslutter derimot deltagelsen i De olympiske leker nå. Sammen med Malm Frafjord har hun tatt medalje i fire forskjellige OL, fordelt på valørene gull (2008 og 2012) og bronse (2016 og 2020). – Jeg har kontrakt ett år til i Esbjerg, og jeg er tilgjengelig for landslaget hvis de har lyst til å ha meg med. Men det blir for lenge til Paris, sier Frafjord. Skytteren Einar Liberg og roeren Olaf Tufte er til sammenligning de eneste norske herrene som har tatt OL-medalje i fire ulike leker. – Jeg har lyst til å være med en stund til med gjengen, men hvor lenge vet jeg ikke, forteller Lunde, som ser for seg å spille VM i desember, men altså ikke OL i Paris. Lunde har vist i dette mesterskapet at hun fortsatt holder skyhøyt nivå. Spesielt i kvartfinalen mot Ungarn var sørlendingen glitrende.  – Personlige greier Samtidig forsikrer keeperkollega Silje Solberg (31) at hun stiller seg til disposisjon også i Paris, noe som gjør at Thorir Hergeirsson kan se fremover med den viktige sisteskansen i planene. – Det er bare tre år til neste OL. Det er ikke veldig lenge. Men dette er personlige greier som jentene må finne ut av, forteller landslagssjefen i dialog med VG. Han var lykkelig over bronse etter storseieren mot Sverige. Det samme var Mørk. – Jeg er veldig glad for å ikke dra tomhendt hjem, i alle fall. Det er litt bittersøtt. Jeg syns vi spiller utrolig bra i dag. Vi taper én kamp i OL, som det eneste laget, tror jeg (Frankrike og ROC står med henholdsvis to og ett tap før finalen). Likevel vinner vi ikke når det gjelder som mest. Samtidig er jeg stolt over gjengen for måten vi reiser oss på, forteller 30-åringen, som til daglig spiller for Vipers. Også Camilla Herrem avsluttet Tokyo-OL med en imponerende innsats – både offensivt og defensivt. Hun ser nå frem til VM i desember. – Ja, det er jo rett om hjørnet, stadfester 34-åringen fra Sola. PS! Frankrike vant 30–25 over «ROC» i finalen.


BISLETT (VG) Amalie Iuel var (28) viste at hun er fullt i rute på 400 meter hekk en snau måned før VM. Det så også lenge ut til at hun skulle sikre pallplass på hjemmebane, men så stivnet hun på oppløpet. – Jeg er veldig fornøyd. Jeg tenkte jeg skulle gå tøft ut og se hvor langt det holdt. Men det ble tungt på slutten, sier Iuel til NRK og fortsetter: – Jeg kjente feltet komme og de siste 80 meterne ... Det var ikke pen løping, tror jeg. Men jeg fikk karret meg til mål. Det var riktignok et godt stykke opp til nederlandske Femke Bol, bronsevinneren fra Tokyo-OL vant løpet på tiden 52,61 sekunder og satte ny stevnerekord under torsdagens Diamond League-stevne på Bislett. Men Iuel endte opp med på fjerdeplass og med tiden 54,91 sekunder, bare 19 hundredeler bak hennes egen norske rekord. – Publikum har mye av æren for dette, sier hun til VG. – Du kjente Bislett-brølet? – Absolutt. Særlig på oppløpet, når man kjenner syra, blir man dratt i land av publikum, sier Iuel og mener hun har fått trent godt i det siste og «fått ryddet opp» i deler som ikke fungerte under sesongdebuten i Hellas i begynnelsen av juni. Der ble det nemlig «bare» 56,77 i dårlige forhold. Hentet på oppløpet Resultatet i Hellas gjorde at det naturligvis var knyttet stor spenning til hvordan 28-åringen ville prestere. Hun er allerede klar for VM i Eugene i USA i juli, men har vært klar på at hun ønsket gode svar før mesterskapet. Iuel gikk også ut respektløst og hardt ut fra start. Den første langsiden bar bud om at hun hadde skumle planer. Inn i den siste svingen var bare nederlandske Bol foran. Men de siste hundre meterne ble det tyngre. For hver hekk og meter gikk det litt tregere. Til slutt ble hun hentet igjen av både ukrainske Hanna Ryzjykova og britiske Jessie Knight. – En kjempetid Da resultattavlen til slutt viste fjerdeplass og 54,91 bak navnet hennes, bare 19 hundredeler bak kveldens mål, sa NRK-kommentator Jann Post dette: – En kjempetid. Kollega og ekspert, Christina Vukicevic, var klar på at Iuels tid var oppløftende ettersom hun nå er nede på 54-tallet igjen. Det var Iuel enig i, selv om det ble en tung avslutning. – Det er deilig at formen er der før en så viktig sesong. Det er mye gøy som skjer med VM og EM i år. Det er gøy å levere et godt løp i et vær som dette. Men jeg har Bislett-publikum å takke. Det var sykt deilig å høre dem hele veien rundt, sier hun til NRK. Line Kloster, som har hatt kjempeprogresjon den siste tiden og en personlig beste på 54,99, ble nummer syv på 400 meter hekk på Bislett. Hun klokket inn til tiden 56,07.


ULLEVAAL STADION (VG) Leo Skiri Østigårds gest mot den svenske svingen på Ullevaal gikk ikke upåaktet hen. Han får høre det av Newcastles Emil Krafth. – Når de melder noe til Haaland i den første kampen, da skal de få kjenne på det å tape. Jeg er en liten psycho. Det skal bety noe å slå Sverige. Hvis vi bare skal være snille gutter, kommer vi oss ikke til mesterskap, sier Østigård. Det var etter at Erling Braut Haaland hadde sendt Norge foran med to, fra straffemerket, at Østigård tenkte det var en god idé å peke nese mot «söta bror». Det falt ikke i god jord hos svenskene. – Jeg synes det er utrolig umodent. Jeg forstår ikke hvorfor han gjør det, egentlig. Det er bare for å provosere. Det er barnslig, sier svenskenes Emil Krafth, til Aftonbladet. – Jeg vet ikke en gang hvem han er. Jeg legger ingen energi i dette, sier Emil Forsberg til svenske Expressen. Stefan Strandberg prøvde å tone det hele ned, og tok ned Østigårds hånd fra nesen. Også Sander Berge ga uttrykk for at han synes det hele var litt unødvendig. – Stefan vil bare ha kontroll på meg. Det ble litt hett med det gule kortet. Jeg synes jo at jeg ikke burde hatt det, men det handler om å roe seg ned og unngå rødt kort. Det har jeg fått før, sier Østigård. – Han må noen ganger ha et litt roligere hode. Han må ikke bli for opptatt av å bli muskelmann, sier landslagssjef Ståle Solbakken under pressekonferansen etter kampen. Selv publiserte midtstopperen et bilde av seg selv som pekte nese på billeddelingstjeneste Instagram, sammen med et bilde av Petter Northug som feiret på samme måte. – Han er et av mine store forbilder. Det var en liten hyllest til ham, sier Østigård. Denne samlingen har Østigård virkelig presentert seg for det norske folk. Romsdalingen har levert strålende kamper og ble i tillegg belønnet med prisen som banens beste av VG da Serbia ble slått. Etter den andre av to mulige seire mot svenskene, høstet midtstopperen ytterligere skryt. – Vi er gode kompiser. Han har gjort en fantastisk jobb. Han er helt rå. Vi må bare hylle han, sier landslagskaptein Martin Ødegaard til VG om Østigård. Alexander Sørloth mener Østigårds melding var helt innenfor. – Han gjør en fantastisk match igjen. Det er lov å terge litt. Når supporterne gjør det mot oss, hvorfor skal ikke vi få gjøre litt tilbake, sier Sørloth til VG. Etter å ha imponert på utlån hos Genoa i vår, er Østigård nå sterkt koblet til storklubben Napoli. Hvor ferden går videre er foreløpig usikkert. Kontrakten med Premier League-klubben Brighton strekker seg til neste sommer. I et intervju med VG tidlig i mars, sa han at det frister å fortsette i italiensk fotball. – Hvis jeg må velge mellom Serie A og Premier League akkurat nå velger jeg Serie A, det er en liga som passer meg veldig bra. Det kan fort hende jeg blir her lenger enn dette halvåret, sa Østigård for tre måneder siden.


Videoer som aldri er blitt sett, nye lydopptak og et fjell av beviser skal overbevise amerikanere om alvorligheten av kongresstormingen. I natt starter den første høringen i 6. januar-komiteens gransking. I forkant av høringene har medlemmer av komiteen lovet nye eksplosive detaljer, ifølge blant andre NBC News. – Vi vil avsløre nye detaljer som viser at volden 6. januar var resultatet av en koordinert innsats i flere steg for å omgjøre valgresultatet i 2020-valget og for å stoppe maktoverføringen fra Donald Trump til Joe Biden, sier en av komitémedlemmene. – Og faktisk at tidligere president Donald Trump var i sentrum av den innsatsen, sier vedkommende ifølge NBC News. I løpet av de 11 månedene granskingen har pågått, har det lekket en del informasjon. Blant annet har det vært saker om påståtte beviser for at Trump kan straffeforfølges, at telefonlogger fra sentrale timer under angrepet mangler, og at republikaner-topper ville bli kvitt Trump. Hva som fremkommer nå, vet man derimot foreløpig lite om. Høringene i den demokratledede granskningskomiteen kan dermed bli politisk risikabelt.  Mengdene av lekkasjer kan gi folk inntrykk av at kommisjonens funn er gammelt nytt. Dersom det ikke fremkommer nye oppsiktsvekkende detaljer, som medlemmer av komiteen har lovet, kan det svekke Demokratenes troverdighet blant folk og føre til enda mer problemer i forkant av høstens mellomvalg i USA. – Komiteen har samlet inn et fjell av ny informasjon, sier en ikke navngitt komitékilde til NBC News. USA-ekspert Hilmar Mjelde sier at demokratene nå jobber i motbakke. – Problemet for demokratene er at høringen forblir en nyinnspilling av en film vi har sett før. Vi så den 6. januar 2021, og skurken Trump vant til slutt da han overlevde riksrett nummer to, sier Mjelde, som har doktorgrad i sammenlignende politikk. Likevel mener Mjelde at det er en etisk viktig høring, og at alle detaljer må komme fram for ettertidens skyld.  Den første av minst seks høringer i Kongressen starter klokken 02 natt til fredag norsk tid og sendes direkte hos alle de store kanalene, med unntak av Fox News. Høringen blir en blanding av tradisjonelle vitneutspørringer og presentasjoner av både lyd, bilder og video. Da vil komiteen, som har ni medlemmer, gi et overblikk over funnene som er gjort i løpet av den 11 måneder lange granskingen. Mer enn 1000 personer har blitt intervjuet og over 125.000 dokumenter har blitt gjennomgått. Den første høringen vil også dykke inn i høyreekstreme personer og gruppers rolle i stormingen. SE DIREKTE: Her kan du følge høringen fra klokken 02:00 norsk tid:  På denne vil blant annet den britiske filmskaperen Nick Quested og politikvinnen Caroline Edwards vitne. Quested filmet en rekke medlemmer av den høyreekstreme gruppen Proud Boys da de stormet bygningen. Edwards ble alvorlig skadet i angrepet. Det har kommet flere ubekreftede meldinger om navngitte personer i Trumps tidligere stab som skal ha blitt kalt inn for å vitne. Samtidig er det allerede kjent at flere av de næreste allierte ikke vil stille opp, som tidligere stabssjef Mark Meadows og Kevin McCarthy, som er republikansk leder i Representantenes hus.  McCarthy og fire andre republikanere som hadde kontakt med Trump før og under angrepet, har blitt stevnet av komiteen, men har så langt nektet å samarbeide. Det er også ventet at offentligheten får høre hva Trumps datter Ivanka og hennes mann og Trump-rådgiver Jared Kushner har forklart da de vitnet for kommisjonen. Høringene vil bli rundet av først i september, da granskningskomiteen legger fram sin endelige rapport og sine anbefalinger om hvordan lignende hendelser kan unngås i fremtiden. Til høsten er det mellomvalg i USA der det skal velges nye representanter til Senatet og Representantenes hus. Republikanerne leder foreløpig an, og Demokratene sliter på målingene.  Mange velgere er mer bekymret for inflasjon, utdanning og andre temaer som har mer direkte påvirkning på deres liv, mens demokratene insisterer på at folk ikke må glemme hvorfor 6. januar skjedde


Ut med en russer og inn med en amerikaner:  Chelsea FC bekrefter at den nye eieren deres heter Todd Boehly. Natt til lørdag bekrefter Chelsea FC at klubben har fått Boehly vil bli deres nye eier.  Salget må fortsatt godkjennes av britiske myndigheter, skriver klubben.  Russeren Roman Abramovitsj har som følge av sanksjonene blitt tvunget til å selge klubben han har eid siden 2003. Han bekreftet i begynnelsen av mars at han hadde bestemt seg for å selge Chelsea. Todd Boehly er en amerikansk forretningsmann, investor og filantrop. Han leder et konsortium som nå ønsker å kjøpe klubben som ligger på 3. plass i Premier League. Det store spørsmålet har vært om Abramovitsj er villig til å ettergi den gjelden som Chelsea har til ham. Guardian skrev tidligere fredag at russeren skal være villig å «glemme» de pengene. I en pressemelding bekrefter Abramovitsj at han ikke har krevd pengene tilbakebetalt. Boehly er fra før medeier i Los Angeles-klubbene Dodgers og Lakers. Med seg i kjøpet av Chelsea har han blant annet Clearlake Capital (som ifølge Guardian skal ha den største aksjeposten), den sveitsiske milliardæren Hansjörg Wyss, eiendomsmogulen Jonathan Goldstein og Guggenheim Partners-sjef Mark Walter, melder Telegraph. Navnet er tysk: Boehlys besteforeldre flyttet over Atlanteren til USA. Ifølge Guardian vant det Boehly-ledede konsortiet kampen om Chelsea på målstreken - foran den britiske mangemilliardæren Jim Ratcliffe. Det er flere år siden amerikanske medier først meldte at Boehly hadde lagt inn bud på Chelsea - men hadde fått nei fra Abramovitsj. Om salget går i orden, vil det være en stor lettelse for Chelsea, som ikke har kunnet fornye kontrakter og har hatt en usikker fremtid. Kulturminister Nadine Dorries uttalte sist uke at Chelsea opererte på «lånt tid». På sosiale medier blir det fredag kveld lagt ut bilder som skal vise Boehly på Stamford Bridge, Chelseas hjemmearena.


Lobbyister for mektige bedrifter og PR-topper har eksklusiv tilgang til Stortinget livet ut. – Jeg forstår at det kan stilles spørsmål om dette, sier vindkraftlobbyist og tidligere Sp-leder Åslaug Haga. – Ja, jeg fikk rutinemessig utdelt adgangskort til Stortinget i forbindelse med at jeg forlot vervet i fjor høst, skriver Jon Georg Dale (Frp) i en e-post til VG. Han var innvalgt på Stortinget i perioden 2017–2021, og har vært både landbruksminister og samferdselsminister.  I dag er han partner i PR-byrået First House. Dale opplyser til VG at han ikke har benyttet seg av adgangskortet. Tidligere stortingsrepresentanter får fri og evig tilgang til nasjonalforsamlingen – også de som jobber som lobbyister. Blant dem er Rema 1000-lobbyist Kårstein Eidem Løvaas, Schjødts Iselin Nybø, dagligvarelobbyist Mette Hanekamhaug og PR-rådgiver Trine Skei Grande.  Denne ordningen vil flere partier nå vurdere – og Unge Venstre-leder Ane Breivik vil ta fra alle tidligere representanter «gullkortet». Til DN varsler stortingspresident Masud Gharahkhani (Ap) full gjennomgang av ordningen over sommeren. – Forstår at det kan stilles spørsmål Tidligere Sp-leder, statsråd og stortingsrepresentant Åslaug Haga har blitt vindkraftlobbyist, som administrerende direktør i Norwea.  – Har du fått adgangskort på Stortinget etter du gikk ut? – Ja, det får alle hvis de vil, sier hun til VG. – Jeg forstår at det kan stilles spørsmål om dette når man jobber med politisk påvirkning. Den tidligere Sp-lederen sier at hun ikke har brukt kortet for å rusle rundt i bygget eller restauranten, men når hun har hatt avtaler på Stortinget.  – Sånn skal det forbli. Vi snakket om det i dag i Norwea i dag, og vi har konkludert med at jeg på ingen måte skal gå rundt på Stortinget uten å ha avtaler, sier Haga. – Alle fikk det Anne-Grete Strøm-Erichsen ble valgt inn på Stortinget i to perioder, men den daværende Ap-politikeren satt i regjering nesten hele denne tiden.  – Har du fått adgangskort på Stortinget etter du gikk ut? – Jeg har det. Men jeg har ikke brukt det veldig mye, det kan jeg love deg. Jeg tror jeg kan telle på én hånd de gangene jeg har vært på Stortinget, mest i forbindelse med kontrollhøring, sier hun til VG. Det er flere år siden sist hun benyttet seg av kortet, og hun har kun vært én gang på Stortinget i forbindelse med jobben i PR-byrået Rud Pedersen, forteller hun.  – Jeg fikk det fordi alle fikk det. – Ekstremt kritikkverdig En av de som reagerer på «gullkort»-ordningen er Ketil Raknes, leder for Institutt for kommunikasjon på Høyskolen Kristiania. Før har han jobbet både som SV-statssekretær og i PR-byrået Burson Marsteller.  – Det er ett ekstremt kritikkverdig forhold i det som foregår nå: at du som tidligere stortingsrepresentant har fri tilgang og kan gå ut og inn som du vil, sier Raknes til VG. Dette gir tidligere representanter en enorm fordel på arbeidsmarkedet, mener han.  – De har gratis tilgang til de mektigste menneskene i Norge. Det godet bør de fratas.  Kan kjøpe seg rådgivere med «gullkort» Øyvind Ihlen, professor ved Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo, sier at ordningen høres rar ut.  – Det kritiske er når det blir skjevfordelt. Hvis noen, nemlig de med økonomisk kapital, kan kjøpe denne typen rådgivere, går det på bekostning av de som ikke har tilgangen til Stortinget, sier han til VG. En av de som har den eksklusive tilgangen er tidligere Frp-statsråd og stortingsrepresentant Robert Eriksson, nå administrerende direktør i lobbyorganisasjonen Sjømatbedriftene.  – Har du fått adgangskort på Stortinget etter du gikk ut? – Ja, det får vel alle. Hvis du hadde bruk for å komme inn på Stortinget, så fikk du tidligere representant-kort.  – Det er der politikere er Eriksson sier at han har benyttet seg av kortet flere ganger, senest 5. mai, da han holdt et innlegg om sirkulærøkonomi på et seminar på Stortinget


KRØDSHERAD (VG) «Alle» kjente den blide 17-åringen Yahya Jamal Sirwil på Kiwi. Mandag kveld omkom han i en trafikkulykke sammen med sine to brødre, Emad (20) og Ibrahim Jamal Sirwil (18).  – Alle hadde et forhold til ham. Han hadde jobbet her siden han var 14 år, sier butikksjef på Kiwi i Noresund i Krødsherad, Ruben Elkjær.  Mandag kveld mistet han en av sine ansatte på 17 år, Yahya Jamal Sirwil.  Familien har samtykket til at VG publiserer navn og bilde av brødrene.  Han døde i en møteulykke med en kranbil på riksvei 7 mellom Nesbyen og Hønefoss i Flå i Hallingdal ved 22-tiden mandag kveld.  Alle de tre som satt i personbilen mistet livet i ulykken. Onsdag bekreftet politiet at de tre omkomne er brødre som er hjemmehørende i nabokommunene Krødsherad og Flå.  Butikksjef Elkjær forteller at det har vært dyster stemning i butikken siden de fikk nyheten.  – Alle kjenner alle her. Alle vet hvem guttene og familien deres er. Det blir så nært, sier en preget sjef.  – Vi kommer til å savne ham Elkjær fikk nyheten allerede natt til tirsdag. I Kiwibutikken jobber også flere av de avdødes slektninger.  – Jeg har kjent ham siden han var en guttunge og sett ham vokse opp. Han var en pliktoppfyllende og snill gutt, som var blid og lett å ha med å gjøre, sier butikksjefen.  – Han satte alltid et smil om munnen på oss og kundene. Vi kommer til å savne ham, tilføyer han.  Utenfor Kiwi-butikken har Elkjær satt opp et bord med bilder av de tre brødrene, lys og en minnebok.  – Det er mange som har tatt turen og skrevet i boken her. Det har vært veldig fint å se.  Holdt skolen åpen: - Det var sterkt Rektor ved Krødsherad skole, Lars Erik Raaen, holdt skolen åpen for ungdom som ønsket et sted å være etter at nyheten om dødsulykken ble kjent.  – Jeg tror det var viktig for ungdommen å få være der. Det var sterkt å se ungdom som tok vare på hverandre og lærere som stilte opp, lyttet og passet på, sier Raaen til VG.  Han forteller at de fleste i bygda reiser ut når de begynner på videregående. Tirsdag reiste mange hjem.  – Det var godt å se samholdet. Alle vet hvem alle her er, og alle har en forbindelse. Da etterlater man et tomrom, sier rektoren videre.  Ordfører i Krødsherad kommune, Knut Magnus Glesne, sier at det psykososiale teamet i kommunen har tett kontakt med familien.  – Vi følger dette time for time og passer på hvordan de har det.  Selv om politiet har avventet med å gi sikker identifisering frem til obduksjonsrapporten er klar, forklarer han at det ikke tok lang tid før folk i bygda forsto hvem som var involvert i ulykken.  – Det er klart at alle forsto hvem det var så snart de satt seg på skolebussen tirsdag morgen, sier Glesne.  Etterforsker hendelsesforløpet Politiet etterforsker fortsatt hendelsesforløpet.  – Vi begynner å danne oss et bilde av hva som har skjedd i forkant av ulykken, sier operasjonsleder Brit Fyksen til VG.  Hun bekrefter at sjåføren i den andre bilen er avhørt.  – Det er fremdeles mye etterforskning som gjenstår før vi kan fastslå hendelsesforløpet. Ulykkesanalysegruppen (UAG-gruppen) fra Statens vegvesen, som etterforsker alvorlige ulykker, gjorde undersøkelser på stedet allerede natt til tirsdag. Også krimteknikere fra politiet ble tilkalt. På denne strekningen skjedde ulykken:  Det skal ikke ha vært dårlig vær i området mandag kveld. Kollisjonen skjedde på en rett strekning, og fartsgrensen på stedet er 80 kilometer i timen.


Politiet har siktet en mann for voldtekt etter nachspielet som fant sted på Brann Stadion. Han erkjenner ikke straffskyld.  Politiet bekrefter VGs opplysninger om siktelsen torsdag morgen. Mannen er siktet etter paragraf 291 i straffeloven, som omhandler seksuell omgang med vold eller truende atferd.  Den aktuelle siktelsen ble tatt ut etter at politiet tok beslag i telefonen hans, noe som betyr at det er en såkalt teknisk siktelse, får VG opplyst. – Det har ikke vært aktuelt med noen pågripelse, sier politiadvokat Lillan Anderson Kleppe i Vest politidistrikt til VG.  «Etterforskningen etter nachspielet på Brann Stadion pågår fortsatt og politiet jobber aktivt med saken. Det er foreløpig for tidlig å si noe om når saken er ferdig etterforsket», skriver Vest politidistrikt i en pressemelding.  Politiet har etterforsket to episoder som dreier seg om seksuell omgang mellom den fornærmede kvinnen og den siktede mannen i løpet av nachspielet på Stadion, får VG opplyst. De to skal ha forklart seg tilnærmet samsvarende om den første episoden, mens det er den andre episoden hvor de er uenig om hendelsesforløpet og som har vært politiets hovedfokus så langt i etterforskningen, ifølge VGs opplysninger. Den siktede erkjenner ikke straffskyld. – Han er ikke begeistret, og tar dette tungt, sier mannens forsvarer, John Christian Elden, til VG.  Elden sier han er orientert om at politiet har beslaglagt mobilen til hans klient. – Jeg kan ikke se grunnlag for dette da hverken forklaringene fra andre involverte eller min klient sannsynliggjør at noe straffbart har funnet sted som han er involvert i, sier Elden og fortsetter:  – Min klient samarbeider fullt ut med politiet, og håper saken henlegges i løpet av kort tid, da det er sterkt belastende å ha en mistanke hengende over seg på denne måten. – Har alle vært under etterforsking? – Anmeldelsen i saken er basert på at samtlige som var til stede har vært etterforsket eller undersøkt. Det er ennå ikke kommet noen avklaring rundt konklusjonen. Politiet skriver i pressemeldingen at de har gjennomført en rekke avhør i saken og flere fremdeles gjenstår.  Den fornærmedes bistandsadvokat, Beate Hamre, sier følgende til VG etter at politiet besluttet å ta ut siktelse i saken: – Min klient har forklart til politiet hva hun ble utsatt for denne natten. På bakgrunn av blant annet hennes forklaring, har politiet tatt ut siktelse for voldtekt. Min klient er fortsatt sterkt preget av det hun ble utsatt for. Utover dette gis det ikke ytterligere kommentarer. Fredag 13. august ble det kjent at politiet åpnet etterforskning knyttet til et mulig seksuelt overgrep etter et nachspiel på Brann Stadion. Tolv Brann-spillere og syv kvinner var til stede under et nachspiel som fant sted natt til den foregående tirsdagen, den 10. august. Politiet har tidligere uttalt at alle kvinnene er over 18 år.  VG har vært i kontakt med daglig leder i Brann, Vibeke Johannesen, etter at siktelsen ble kjent. Pressetalsmann Thomas Brakstad opplyser at Johannesen først vil uttale seg etter dagens Brann-trening. Den starter klokken 10.00. I en pressemelding publisert på klubbens egne hjemmesider torsdag formiddag, skriver klubben følgende: – Dette er en alvorlig utvikling i saken. For alle involverte er dette en dypt tragisk og beklagelig sak. Sportsklubben Brann bistår politiet med det vi kan. Politiet etterforsker samtidig en annen sak som omhandler en mulig voldshendelse samme natt etter at en av kvinnene som deltok på nachspielet anmeldte en annen deltager.  Den mistenkte i den saken er en annen enn mannen som nå er siktet. – Politiet undersøker om kvinnen har blitt utsatt for kroppskrenkelse, men jeg kan ikke gå inn i detaljer om denne saken, sier Kleppe til VG. Mannen erkjenner ikke straffskyld. Han skal være anklaget for å ha bitt én av de kvinnelige gjestene, ifølge VGs opplysninger. Bergens Tidende skriver at bitingen er en del av politiets etterforskning

Siktedes forsvarer:  - Han tar dette tungt


Sophie Elise Isachsen (26) stepper inn for Marte Bratberg (32), som er i svangerskapspermisjon.  – Jeg elsker den nye jobben min! sprudlet Sophie Elise på InstaStory torsdag, uten å kunne røpe hva oppdraget går ut på. Men nå er katta ute av sekken. Influenceren debuterer som programleder i «God Kveld Norge» og har allerede spilt inn to programmer.  – Det er veldig stas, for jeg har aldri før hatt en fast arbeidsplass, der man møter kolleger og gjør noe felles, sier 26-åringen til VG. Sophie Elise tok selv initiativ da hun hørte om vikariatet fra programleder Niklas Baarli (32) tidligere i sommer. De to var nemlig med på innspillingen av «Farmen kjendis», som går på lufta på nyåret. – Greia var at Niklas nevnte litt tilfeldig at Marte skulle ut i perm. Da sa jeg at jeg gjerne kunne tenke meg å være vikar, forteller Sophie Elise. Hun hadde imidlertid ingen tro på at det skulle bli en realitet. – Jeg regnet med at det hele ble glemt inne på gården, men da jeg var ute derfra, så fikk jeg en telefon fra TV 2, med spørsmål om jeg hadde lyst. Ikke forberedt seg Vanligvis er Sophie Elise den som selv blir intervjuet. Hun tror det er en styrke når hun nå skal innta motsatt rolle.  – Det hjelper nok at jeg vet hvordan det er å sitte på den andre siden, i tillegg til at jeg oppriktig bryr meg. Jeg har ofte blitt intervjuet av journalister som jeg merker ikke bryr seg, som liksom bare «Ok, nå må jeg intervjue hun her». På spørsmål om hvordan hun har forberedt seg, svarer Sophie Elise kontant: – Jeg har ikke forberedt meg i det hele tatt. Jeg går for «learning by doing». Det viktigste er å være nysgjerrig på de jeg intervjuer, og det er jeg. – Du virker veldig lite nervøs foran oppgaven? – For all del, dette er ikke noe jeg er dritgod på. Niklas har gjort dette lenger og er flinkere enn meg. Det tenker jeg naturligvis på. Den største utfordringen er nok at jeg er en offentlig person som mange mener mye om – altså virkelig mener, sier Sophie Elise og legger til: – Hvis en av disse skal intervjues av meg, kanskje en som hater meg, så håper jeg at vedkommende klarer å legge det bort der og da.  Sophie Elise er glad for at hun får vikariere såpass lenge. – Da kan jeg bare bli bedre. Uansett har jeg bestemt å gi meg selv litt «slack». Programlederspiren er fornøyd med at hun kjenner kollegene. «God kveld Norge»-programleder Dorthe Skappel (58) har hun samarbeidet mye med før. – Det er deilig at jeg også har snakket mye med Niklas, for hvis ikke hadde jeg følt at jeg liksom måtte underholde ham. Nå slipper jeg det, sier Sophie Elise og flirer. Kathrine Haldorsen, programredaktør i TV 2, beskriver Sophie Elise som både nysgjerrig og entusiastisk. – Hun er en spennende profil som har vært tilknyttet TV 2 i mange år, og vi er veldig glade for at hun har takket ja til å bli programleder, sier hun til VG. Dropper OnlyFans Influenceren er for tiden også aktuell i «Bloggerne» på samme kanal. I neste ukes episode sier hun at hun har bestemt seg for å starte med den kontroversielle nettplattformen OnlyFans, kanskje best kjent for å tilby erotisk innhold mot penger. – Jeg var kjempefull da jeg sa det, så det er ikke noe jeg tenker på nå, sier hun til VG og ler. – Så det blir ikke noe av? – Jeg har ingen planer om det nei, forsikrer hun. Brudd med kjæresten Sophie Elise er singel etter at hun nylig brøt med sine mangeårige kjæreste, Kasper Kristoffersen (27). – Livet er veldig fint, og singeltilværelsen er gøy. Bare det å bli kjent med meg selv er fint. For første gang i mitt liv føler jeg at jeg ikke trenger noen kjæreste. Fått med deg? Benekter «Farmen»-romanse Søndag flytter Sophie Elise inn i ny leilighet i Vika i Oslo. Rekkehusboligen hun kjøpte for et par år siden, har hun ennå ikke fått solgt. – Sånn er livet, og sånn er boligmarkedet


HAUGESUND (VG) Onsdag fikk Birgitte Tengs-saken en ny og dramatisk vending. Foreldrene kan komme til å droppe erstatningskravet mot fetteren. – Det er nå fire dager siden de fikk nyheten og så har det blitt bearbeidet etter hvert. På den ene siden er  de i sjokk fordi de innser at de kanskje har tatt feil. De har jo trodd at det har vært fetteren i 26 år, men samtidig er de og avventende ,fordi man enda ikke vet om det er den siktede som har gjort det, sier bistandsadvokat til Birgitte Tengs foreldre, Erik Lea til VG. Onsdag ble det kjent at en mann i 50-årene er  siktet for drapet på Tengs i 1995 og mistenkt for drapet på Tina Jørgensen i 2000. To år etter at Birgitte Tengs ble funnet drept, ble hennes fetter dømt for drapet, men han ble i den påfølgende ankerunden i 1998 frifunnet av Gulating lagmannsrett. Samtidig ble han dømt til å betale foreldrene til Tengs 100.000 kroner i oppreisning. Det har siden 1997 ikke vært noen form for kontakt mellom foreldrene til Tengs og foreldrene til fetteren, opplyser Lea. Foreldrene fikk vite om omdreiningen onsdags morgen og møtte nyheten med sjokk og vantro.  – Det de skulle ønske var at de hadde bevis som er hundre prosent sikre og en tilståelse fra den siktene, da kunne de ha satt sluttstrek, det kan de ikke nå, sier Lea.  Han sier de siste dagene har vært utfordrende for Tengs foreldre. – Det er knalltøft for dem og de vet ikke helt hva de skal tro. Tidsperspektivet på dette kan fort være et åer, to eller kanskje tre. Det er tøft å gå i uvisshet på den måten.  – Hva skal til at de legger tanken om at fetteren har gjort det bak seg? – Det må jo sikre bevis til, kanskje sikrere enn det man har i dag. Så hadde en tilståelse også vært utmerket. Om man om halvannet år får en dom hvor han blir domfelt, men han fortsatt nekter straffskyld, hvor er man da, spør Lea retorisk. TV2: Åpner for å droppe erstatningskrav Foreldrene til Birgitte Tengs åpner for å droppe erstatningskravet mot fetteren, det skriver TV2. Onsdag ble det kjent at en mann i 50-årene er pågrepet og siktet for drapet på Tengs i 1995 og mistenkt for drapet på Tina Jørgensen i 2000. Foreldrene har ifølge Lea vært sikre på at fetteren står bak, selv om han til slutt ble frikjent i lagmannsretten.  – Mine klienter er i stand til å bare frafalle det kravet. Det er klart det blir aktuelt om han som nå er pågrepet for eksempel tilstår, og man blir sikre. Man opprettholder jo ikke et erstatningskrav mot en mann som er uskyldig, sier Lea til kanalen. Advokat Arvid Sjødin, som representerer fetteren til Birgitte Tengs, sier til NTB at han mener hans klient har en god sak for å få erstatningsdommen for drapet gjenopptatt, uavhengig av vilkårene Tengs-familien stiller. Rettelse: I en tidligere versjon av denne saken sto det at fetteren ble frifunnet i Agder lagmannsrett. Det riktige er at han ble frifunnet i Gulating lagmannsrett. Feilen ble rettet 06.09.2021 klokken 13.25.

Bistandsadvokat om Tengs-foreldre:  - Innser at de kanskje har tatt feil


Nato utarbeider planer for å utplassere en permanent fullskalastyrke på alliansens østflanke, sier Natos generalsekretær Jens Stoltenberg. I et intervju med Sunday Telegraph sier Nato-sjefen at styrken skal være i stand til å stanse en invasjonshær. Han sier også at Nato er midt i en svært grunnleggende endringsprosess som skal gjenspeile de langsiktige virkningene av handlingene til Russlands president Vladimir Putin. – Uansett når og hvordan krigen i Ukraina ender, har krigen allerede fått langsiktige konsekvenser for vår sikkerhet. Nato må tilpasse seg den nye virkeligheten. Og det er nøyaktig hva vi gjør, sier Stoltenberg. Ifølge Nato-sjefen skal alliansens lille «snubletråd» på østflanken gjøres om til en storstilt militær tilstedeværelse. – Vi må sikre at vi i en farligere verden fortsatt er i stand til å beskytte og forsvare alle Nato-allierte, sier han og legger til at endringen må følges opp av at Natos medlemsland.  De må bruke mer penger på sine forsvarsbudsjett, ifølge Stoltenberg, som viser spesielt til Tysklands løfte om å bruke 2 prosent av landets BNP på forsvar, ikke 1,5 prosent som i dag. – Med størrelsen på Tysklands økonomi vil dette virkelig gjøre en enorm forskjell, også for hvor mye penger Nato bruker totalt på forsvar, sier han. I videoen under kan du se hva slags lover og regler som gjelder når det kommer til krig. NB! Video med sterke inntrykk:

Stoltenberg:  Nato klar til å utplassere fullskalastyrke


Vladimir Putins talsmann kommer med kraftige angrep på Vesten i et intervju på det kjente TV-programmet «Moskva. Kreml. Putin» søndag. Dmitrij Peskov sier blant annet: Kreml-talsmannen snakker blant annet om den gift-myrdede tidligere FSB-agent Aleksandr Litvinenko, som flyktet til London. – Han stjal penger og dro til London og brukte de stjålne pengene. Ingen kommer til å bli utlevert, ingen kommer til å samarbeide med russisk politi. Vel, dette er en oase for kriminelle, sier Peskov i intervjuet, gjengitt av RIA, under overskriften «Peskov kaller Vesten en oase for kriminelle». Vladimir Putin er blant de mange russerne som har blitt satt under vestlige sanksjoner etter invasjonen i Ukraina. Peskov svarer på spørsmålet om han kunne se for seg et slikt forhold mellom Russland og Vesten for ett år siden: – Nei, det kunne jeg ikke. Men, ærlig talt, ingen kunne forestille seg en situasjon der sanksjoner blir ilagt mot statsoverhoder. Det skjer ikke. Det viser seg at de er i stand til noe slikt tull, sa Peskov i intervjuet på Rossija1. Putin-talsmannen snakker ellers mye om rubel-kravet, og er sikker på at dette etter hvert vil bli utvidet også til andre varer. Altså at utenlandske kjøpere må betale i rubler. Peskov snakker også om det som Kreml kaller «den militære spesialoperasjonen» og målet om å «frigjøre» Donbas-området i Øst-Ukraina: — Jeg er overbevist om at målene for vår militære operasjon vil bli oppnådd fullt ut. Han snakker også om det mulige møtet mellom presidentene Putin og Volodymyr Zelenskyj: – Nei, Putin har aldri nektet (å møte Zelenskyj). Putin har aldri takket nei til et slikt møte, og et slikt møte, ja, det er hypotetisk mulig, sier talsmannen. – Men for at det skal skje, er det nødvendig at et spesifikt dokument modnes i dypet av arbeidet til de to delegasjonene. Ikke et sett med ideer, men et spesifikt skriftlig dokument. Det er da vil tiden være være der for et slikt møte. Dmitrij Peskov sier også at Vesten har et «slags gen» mot samarbeid med Russland. – Vel, du vet, europeerne har et slags gen som fortsatt hindrer dem i å bli kvitt dette skallet og en tilstand av gjensidig fordelaktig sameksistens, sier Peskov på TV-kanalen Rossija-1. Programmet «Moskva. Kreml. Putin» kommer rett etter det mye omtalte nyhetsmagasinet til den norsktalende Dmitrij Kiseljov. Intervjuet er gjort av Pavel Zarubin, som sammen med omdiskuterte Vladimir Solovjov leder «Moskva. Kreml. Putin».


Tidligere herrelandslagstrener Trond Nystad (51) sa nei takk da langrennssjef Espen Bjervig ringte og spurte om han kan være aktuell som ny landslagstrener for damene.  – Det er umulig for meg å reise over 200 døgn i året. Det er uaktuelt nå som jeg har to små barn, sier Trond Nystad til VG.  Han bor i Ramsau i Østerrike med kona Claudia Kunzel Nystad og dere to barn på fire og seks år.  Nystad overtok som landslagstrener for langrennsherrene etter VM i Oslo i 2011, og ga seg etter 2015/2016-sesongen.  Bjervig ringte ifølge Nystad for en drøy uke siden og spurte om han kunne tenke seg å søke på jobben som landslagstrener.  – Jeg sa nei, sier Nystad til VG. VG skrev fredag at Bjervig kontaktet Johaugs personlige trener, Pål Gunnar Mikkelsplass, om jobben. Også han sa nei til å bli vurdert.  Bjervig bekrefter at han har vært i kontakt med både Nystad og Mikkelsplass.  – Jeg har snakket med dem og hørt om de kunne tenke seg å bli vurdert til trenerjobben, sier Bjervig til VG.  Både Ola Vigen Hattestad og Ole Morten Iversen gir seg som damelandslagstrenere etter denne sesongen. I tillegg har Therese Johaug bestemt seg for å legge opp.  – Det blir ikke lett å finne nye trenere, de må være faglig dyktige, kunne skiidrett, de må ha sosiale antenne og de må kunne kommunisere bra med ski-Norge, utøvere og mediene. Det er et bredt arbeidsfelt. Det er over 200 reisedøgn i året, og det er begrenset med økonomi i det, sier Nystad som hadde rundt 250 reisedøgn i året da han var landslagstrener for herrene.  51-åringen legger til at det er hyggelig å bli kontaktet om jobben. Men han mener landslagstrenerjobben passer best for dem uten andre forpliktelser. Ola Vigen Hattestad oppga livet småbarnsfar til to, som en av hovedgrunnene til at han ga seg i jobben etter bare to år.  Nystad har også vært landslagstrener i Sveits og USA. Han tror skiforbundet kan tiltrekke seg flere trenere om de øker lønnen.  – Om man har besteforeldre i nærheten som kan være barnevakt, så er det vel mulig å få til. Men man får ikke nok i lønn som landslagstrener at man kan ansette folk til å hjelpe til hjemme, sier Nystad til VG og fortsetter:  – Det et hull på hjemmebane, det er der spagaten ligger. Det blir mye dårlig samvittighet.  Nystad var langrennskoordinator for det østerrikske skiforbundet fra 2016 til VM i Seefeld i 2019, men trakk seg da flere utøvere ble avslørt for bloddoping under mesterskapet på hjemmebane. Nå jobber han som konsulent og med ulike prosjekter i Ramsau.  Han utelukker ikke en landslagstrenerjobb i fremtiden.  – Men nå er det uaktuelt, sier Nystad.


Jan Helge Andersen (41) er siktet for drapet på Lena Sløgedal Paulsen (10) i Baneheia, ifølge NRKs opplysninger. VG meldte mandag at Andersen var siktet i den nye Baneheia-etterforskningen. Statsadvokatene Johan Øverberg og Andreas Schei, som holder i Baneheia-saken, ønsket da ikke utdype hva siktelsen angikk: – Det at Jan Helge Andersen har status som siktet, er en automatisk konsekvens av at det er gjennomført en begrenset ransaking hos ham, skrev de i en e-post.  Tirsdag melder NRK at Andersen er siktet for drapet på Lena Sløgedal Paulsen (10) som han ble frikjent fra i 2002. Nettavisen gjør også det samme.  Baneheia-dømte Jan Helge Andersen har så langt hatt status som mistenkt i den nye Baneheia-etterforskningen, som ledes av Oslo politidistrikt. Advokat Svein Holden, som representerer Andersen, sier til VG at han ikke kan bekrefte siktelsen før påtalemyndigheten går ut med den offentlig.  – Jeg tror siktelsen er en konsekvens at politiet hadde ønske om å gjennomføre ransaking hos Andersen, sier Holden til NRK.  Dette er saken I 2002 ble Andersen dømt til 19 års fengsel for drap og overgrep mot Stine Sofie Sørstrønen (8) og for medvirkning til overgrep mot Lena Sløgedal Paulsen (10). Han ble imidlertid frifunnet for medvirkning til drapet på det eldste offeret. Samme år ble Viggo Kristiansen (43) dømt til å sone 21 år forvaring or begge barnedrapene. Dommen mot Kristiansen la vekt på at Andersen i sin forklaring utpekte sin tidligere kamerat som hovedmann. Kristiansen har i alle år nektet straffskyld.  I februar i fjor bestemte Gjenopptakelseskommisjonen at Baneheia-saken skulle gjenåpnes, blant annet på grunn av uklarheter rundt DNA-bevisene som ble brukt i rettsaken. Dersom Kristiansen frifinnes, kan han få utbetalt et betydelig millionbeløp etter alle årene han satt i fengsel på feil grunnlag. VG var mandag i kontakt med Audun Beckstrøm, bistandsadvokat for Baneheia-foreldrene, som ikke ønsket å kommentere den nye siktelsen mot Andersen.

NRK om Jan Helge Andersen:  Siktet for Baneheia-drapet han ble frikjent for


Aktor ber om at artisten dømmes til åtte år og to måneder i fengsel for skattebedrageri. Det melder den spanske avisen El Pais. De skriver også at aktor krever at Shakira betaler 235 millioner kroner i bot, for ikke å ha betalt inntektsskatt og eiendomsskatt. Ifølge avisen har saken seks tiltalepunkter. Den påståtte svindelens omfang og bruk av «skatteparadis» for å skjule inntekter skal være skjerpende omstendigheter. Aktor har bedt om at Shakira og totalt 37 vitner i rettssaken skal avhøres, noen av dem via videokonferanse. Den colombianske popstjernen har valgt å ta saken i retten, i stedet for å inngå et forlik. Spanske myndigheter siktet Shakira i 2018, for å ha unndratt ca. 150 millioner kroner i skatt i perioden 2012 – 2014. Shakira «stoler på sin uskyld og velger å overlate saken i lovens hender», het det i en uttalelse fra hennes PR-byrå tidligere denne uken. De hevder også at artisten har betalt det hun skal i skatt. Stridspunktet i saken er hvorvidt Shakira bodde i Spania i ovennevnte periode. Tesen i siktelsen er at hun da hadde innledet et kjærlighetsforhold til Barça-spilleren Gerard Piqué, og oppholdt seg regelmessig i Barcelona. Spansk lov er ifølge El Pais at man blir skattepliktig dersom man bor i landet 183 dager eller mer i året. Aktoratet mener at Shakira tilbragte mesteparten av tiden i Spania i perioden, selv om hennes offisielle bosted var på Bahamas. Shakira og Gerard Piqué har to sønner sammen. Paret kunngjorde brudd i juni.


49 år gamle Janice Karina Buen fra Skien er død etter en ulykke på E39 i Blindheimstunnelen ved Ålesund 3. juni. Ulykken krevde to andre liv. Det skriver Møre og Romsdal politidistrikt i en pressemelding onsdag. Buen døde av skadene tirsdag. Navnet frigis i samråd med de pårørende. To kvinner omkom og totalt syv personer ble fraktet til sykehus etter den alvorlige trafikkulykken 3. juni. Buen satt i bil sammen med sine to venninner Kirstie Nedregård (51) og Kathrine Krogen (47) da en møtende bil kom over i deres kjørefelt, opplyser politiet i pressemeldingen. De to døde kort tid etter ulykken. Ulykken skjedde på E39 i Blindheimstunnelen ved Spjelkavik utenfor Ålesund. Politiet i Møre og Romsdal meldte om ulykken på Twitter rett før midnatt 3. juni. Politiet har siktet en 24-år gammel kvinne etter ulykken. Den 24 år gamle kvinnen som kjørte den andre bilen er siktet av politiet etter ulykken. Har video av hendelsen – Vi har fått innhentet overvåkningsvideo fra tunnelen og det pågår avhør av sentrale vitner, sa operasjonsleder Sindre Molnes til VG 5. juni. Kvinnen har fortsatt status som siktet i saken. – Det er så vondt når det skjer så plutselig, at folk blir revet bort. Jeg tenker først og fremst på de nærmeste pårørende, men dette er også til stor sorg for hele lokalsamfunnet vårt, sa Ålesund-ordfører Eva Mariann Vinje Aurdal til VG etter ulykken.


REINLI/OSLO (VG) En rekke nordmenn er nå med i «10.000 kroners klubben». De har fått en strømregning på over 10.000 kroner for julemåneden. Blant disse er Sigbjørn (83) og Ingunn (84) Framnes. Noen kommer seg riktignok under den magiske grensen når strømstøtten tas med i regnestykket, men det er likevel regninger som svir. VG har snakket med fem husholdninger, men vi kunne hatt langt flere.  Regjeringen er under sterkt press, og Frp har invitert til et bredt strømstøtteforlik på Stortinget mandag. Sigbjørn (83) og Ingunn (84) Framnes sitter mest på kjøkkenet denne vinteren. Der er det varmest. For å betale strømregningen for desember må de ta av sparepengene sine. For selv med strømstøtte på 3477 kroner må ekteparet, som ikke har en spesielt fet pensjon, ut med 9594 kroner. – Som et lite ran – Vi sitter mest på kjøkkenet, har vi genser på så går det, sier Sigbjørn Framnes til VG. På kjøkkenet kretser livet rundt vedovnen som durer og går det meste av døgnet.  I TV-stua har de også en ovn, men stua i det store huset fra 1948 er verre å holde god og varm. Derfor blir det oftest kjøkkenet. – Vi fryser ikke, men det er litt kjølig i forhold til det vi pleier å ha. Nå har vi 19,6 grader, sier Framnes. Og det er ikke så rart at ekteparet har skrudd ned varmen. For bare kraften, før strømstøtte, nettleie og avgifter, kostet 10.854 kroner forrige måned.  – Det er nesten som et lite ran, sier den tidligere regnskapsføreren som jobbet til han var 70. Han forteller at han drev med regnskap i 30 år og før det 15 år i bank. – Det hadde vært vanskelig å betale regningene hvis ikke kona også hadde hatt pensjon. Vi klarer oss bra, men økonomien er ikke på topp. Det går ikke lenge med regninger på ti tusen kroner i måneden, sier Framnes. Sigbjørn og Ingunn prøver å knipe inn på fyringen der de kan. – Nå bruker vi bare kjøkkenet og soverommet og badet i andre etasje, forteller 83-åringen som holder seg godt orientert i strømmarkedet. Varmen på badet er også skrudd litt ned selv om Ingunn egentlig liker å ha det godt og varmt. – Tragisk De bruker mye ved. Sigbjørn kløyver veden selv før han bærer den inn. Likevel spiser strømregningen en stadig større del av pensjonen. Huset i Valdres er stort, det var tidligere et pensjonat, men ble gjort om til enebolig og har de siste 40 årene vært Sigbjørn og Ingunns hjem. Og nå bruker de bare en liten del av huset, det er blitt for dyrt å varme opp. – Man kan ikke forvente at alle har nye, tette og energiøkonomiske hus. Særlig pensjonister kan hende sitter i eldre hus med dårlig isolasjon og da renner kronene ut i fyring. Det er tragisk at de som bygde vår velferd skal sitte og fryse på sine siste dager, mener sønnen Stig Rune Framnes (49). I desember byttet Framnes senior til spotpris fra en såkalt standard variabel strømavtale fordi «alle» mente at det var mest lønnsomt over tid. Og for drøye to år siden investerte ekteparet 100.000 kroner i en luft til vann varmepumpe. – Noen ganger har jeg også byttet strømleverandør. Jeg hadde Ustekveikja før jeg gikk over til Norges Energi for tre år siden, forteller Sigbjørn Framnes. – Synliggjøre galskapen – Pappa byttet til spotavtale før meg, så du er nok over snittet orientert i forhold til andre som er i 80-årene, skyter sønnen Stig Rune inn. Han har kjørt et eksperiment for å få ned foreldrenes strømforbruk, som var på 4720 kilowattimer i desember, fra rundt 150 kWh i døgnet til 100 kWh. – Men da sa pappa «jeg orker ikke mer», og skrudde opp igjen, forteller Stig Rune. Nå håper han virkelig at politikerne tar tak i problemet. – Det er ikke så mye annet å gjøre enn å synliggjøre denne galskapen.  – Vi har aldri hatt så høy regning


I sesongens andre runde av «Hver gang vi møtes» var det Maj Britt Andersen (65) som inntok hedersplassen. VGs anmelder trillet fortløpende terningkast underveis.  Med en aktiv karriere i nærmere femti år, er Maj Britt Andersen uten tvil deltakeren med mest erfaring i årets sesong av TV 2-programmet. Til sammen har hun gitt ut 25 album, alene og sammen med andre.  Mest kjent er hun for sine mange barneplater. Samtlige av hennes 14 nominasjoner til Spellemannsprisen har vært i akkurat denne kategorien, og Andersen sikret seg prisen for både «Folk er rare» (1986) og «Væla omkring» (2015). Barn ble også fokus i lørdagens episode av «Hver gang vi møtes», hvor det var Andersen som publikum ble bedre kjent med.  Her fortalte hun åpent om nedturen da hun og ektemannen Geir Holmsen oppdaget at de ikke kunne få egne barn. Artisten ble også overrasket med en helt spesiell gjest - datteren Daniela - som sikret seg flere tårer fra bordet og kveldens eneste sekser fra VGs anmelder.  -Jeg har nesten ikke ord. Jeg kunne ikke ha blitt mer glad enn at Daniela skulle komme for å synge for meg. En bedre avslutning kunne jeg ikke ha sett for meg, sier en rørt Andersen.  Årets artister er Myra, Maj Britt Andersen, Øystein Greni, Jarle Bernhoft, Arif, Anna of The North og Andreas «TIX» Haukeland. Stig Brenner ankommer TV-programmet senere i sesongen.  Les mer om årets deltagere her. I sesongåpningen sang Andersen seg til en femmer fra VGs anmelder, da hun hedret Andreas Haukeland med sin egen versjon av «Engel, ikke dra». VGs Tor Martin Bøe har tatt frem terningene og trillet for hver låt som bir framført.  Enig eller uenig? Du kan gi ditt eget terningkast under VGs anmeldelser.

«Hver gang vi møtes»:  Noe av det mest rørende ...


Tirsdag ble det registrert 7921 coronatilfeller i Norge. Det tallet har aldri vært høyere. Assisterende helsedirektør Espen Nakstad sier til VG at det er tegn til at mange vil trenge innleggelse. Forrige smittetopp kom 14. desember, da 6003 personer ble registrert smittet på samme dag. – Vi har ventet at smitten vil øke nå, hovedsakelig på grunn av omikron. Nå er vi spente på utviklingen de neste ukene, sier assisterende helsedirektør Espen Nakstad til VG. Det kan ha vært en del uoppdaget smitte i julen. Antallet som testet seg ble nemlig nesten halvert i årets to siste uker sammenlignet med de to ukene før. – Nå er vi tilbake i en hverdag der mange flere tester seg, ikke minst i forbindelse med skolestart. Da oppdages flere smittetilfeller, sier Nakstad. Rekordtallet er 4140 tilfeller flere enn gjennomsnittet de foregående syv dagene, som er 3781. Dette er 3219 tilfeller flere enn tirsdag i forrige uke, da tallet var 4702. Trenden i registrert smitte er ifølge VGs beregning flat – 103 kommuner har stigende trend. – Det at vi går inn i tidenes smittebølge, er det ingen tvil om, sier Nakstad etter tirsdagens smitterekord.   Like mange innleggelser Smittetallene stiger, men foreløpig stiger ikke tallet innlagte på sykehus. Faktisk sank tallet i julen.  – Vi vil nok se en nedgang av mennesker innlagt med delta-varianten, men vi er usikre på hvor mange omikronsmittede som blir lagt inn fremover, sier Nakstad. Han sier at risikoen for innleggelse om du blir smittet med omikron-varianten er betydelig lavere enn om du blir smittet med delta-varianten. For selv om vi nå har fått ny smitterekord, har innleggelsestallene flatet ut og gått ned igjen etter en topp i midten av desember. – Basert på det vi vet nå, ser det ut som om risikoen for alvorlig sykdom ligger et sted mellom 50 og 80 prosent lavere for omikron enn delta-varianten. – Men hvis det er mindre risiko for alvorlig sykdom, er det da så ille at smitten stiger? – Ja, for hvis risikoen for innleggelse er en tredjedel med omikron, men smitten blir tredoblet, så er det fortsatt like mange innleggelser totalt. I tillegg er det blitt færre nye corona-innlagte på sykehus de siste ukene.  Andelen som trenger behandling vil ifølge Nakstad være høyere på vanlig sengepost, enn på intensiven. Farligere mutanter I et intervju med AFP onsdag, uttalte beredskapssjef i WHO Catherine Smallwood, at omikron kan føre til farligere varianter.  – Jo mer omikron spres, jo mer den overfører og jo mer den kopierer seg selv, desto mer sannsynlig er det at den kan utløse en ny variant. Nakstad sier at omikron kan være veien ut av pandemien, ettersom mange vil få immunitet mot omikron og sannsynligvis andre mutanter. Det å komme ut av smittebølgen vil likevel være vanskelig, sier han.  – Global immunitet vil styrke oss, noe som vil hjelpe oss til å leve mer normalt. Samtidig, er det en høy risiko ved at viruset muterer, sier Nakstad til VG. Se video – Nakstad regner med at smitten fortsatt vil stige en stund til:


KIEV (VG) Dersom Russland invaderer Ukraina gir Oleksiy Poltorakov (43) og Irina Shchyhol (44) barna sine til Irinas mor, og drar for å kjempe i krigen. Det er fire år siden analytiker Oleksiy Poltorakov (43) tok avgjørelsen om å bli en del av Ukrainas militære forsvar.  Men allerede i 2014, da han som sikkerhetsekspert ble bedt om å være rådgiver ved det Nasjonale forsvarsinstituttet, var han inne på tanken om å verve seg til krigstjeneste. Russland hadde nylig annektert Krim-halvøya.  Han sier han følte at det hadde begrenset effekt å støtte troppene gjennom å legge ut innlegg på Facebook eller skrive kronikker. «Den intellektuelle støtten er ikke nok», oppsummerer han nå. – Ekte patriotisme virker ikke hvis ikke du er så seriøs at du gjør noe praktisk. Det er langt mer effektivt når du tar opp våpenet ditt, sier tobarnsfaren til VG i Kiev. Den gang var det en ganske tungvint prosess å kvalifisere til å bli en del av reservestyrkene, forteller Oleksiy.  – Jeg holdt på i over ett år før de ville ta meg opp, men nå tar de nesten alle, sier den 43 år gamle ukraineren. Flere sikkerhetseksperter VG har snakket med til artikler den siste tiden, mener at Ukraina stiller langt mer forberedt til å forsvare landet nå, enn hva de gjorde for snart åtte år siden.  En viktig del av det forsvaret er de mange frivillige patriotene som har vervet seg til tjeneste.  I billedgalleriet under kan du reservestyrker i trening utenfor Kiev i desember: Stor interesse fra sivile VG treffer Oleksiy på en pizzasjappe ved metrostasjonen Livoberezhna, der han bestiller med seg en variant med fire smeltede oster hjem til kona Irina. Det er hennes favoritt. For åtte siden gikk Irina gravid med deres første barn, Nika. Det var et dramatisk år i Ukrainas historie, ikke bare ble Krim brått annektert av Ukrainas mektige nabo, men prorussiske separatister tok også kontroll over store områder øst i landet.  Irina Shchyhol (44) kjente allerede da på en dyp uro for det kommende barnets fremtid, og hun spurte seg hva de kunne gjøre.  Det skulle gå tre år, til hun var gravid med nummer to, før ektemannen Oleksiy seriøst begynte å undersøke muligheten for å verve seg til militærets frivillige reservestyrker. Irina ville også. Nå er Oleksiy ferdig med en to år lang offisersutdanning og Irina fullfører til høsten. Tallet på frivillige sivile som er klare til å kjempe dersom det skulle komme til en invasjon av Ukraina, har skutt i været de siste årene.  Ukrainas forsvar teller 250.000 soldater, rundt 400.000 veteraner, og hele 200.000 kampklare frivillige i reservestyrker, sa Ukrainas forsvarsminister Oleksiy Reznikov nylig i et intervju med CNN. – I 2014 var vi overhodet ikke forberedt. Nå er vi i hvert fall langt bedre forberedt, mener tobarnsfar Oleksiy.  Krigslignende tilstand Litt forenklet kan systemet med reservestyrker sammenlignes med det norske Heimevernet.  Her er det folk med vanlige jobber som trenes opp og er klare til å kjempe i en krig hvis det skulle bli aktuelt. Disse styrkene blir sett på som uvurderlige for å kunne holde tilbake en ytre fiende over lengre tid, dersom det skulle komme til en invasjon. Nettopp det er det mange frykter kan skje nå.  Russland har utplassert det Vesten estimerer er over 100.000 soldater ved grensen mellom de to landene øst i Ukraina.  Denne uken har russiske myndigheter hatt møter med både USA, Nato og OSSE for å diskutere den tilspissede situasjonen.  Russland vil ha garantier for at Ukraina ikke kan få oppfylt ønsket om å bli en del av Nato. Det har Nato sagt at ikke er opp til Russland å bestemme. Konflikten står uløst, og i mellomtiden lever menneskene i Øst-Ukraina i en langdryg krigslignende tilstand med fattigdom og stadige brudd på de inngåtte våpenhvilene.  Over 13.000 mennesker er ifølge FN-anslag drept, mens 1,5 millioner mennesker er fordrevet, ifølge den amerikanske tenketanken Council on Foreign Relations

Klare til krig for barna:  Melder seg som soldater


Den australske skuespilleren og sangeren er død, 73 år gammel. – Du gjorde livene våre så mye bedre, skriver John Travolta. Olivia Newton-John sovnet stille inn på sin ranch i Sør-California.  Mannen hennes, John Easterling, bekrefter dødsfallet på Newton-Johns egen Facebook-side. Dødsårsaken er ikke kjent. – Olivia Newton-John gikk fredelig bort på ranchen sin i Sør-California i morges, omringet av familie og venner, skriver Easterling. Den verdenskjente skuespilleren og sangeren fikk sitt store gjennombrudd i musikalfilmen Grease fra 1978, hvor hun spilte mot John Travolta.  På Instagram har hennes tidligere skuespillerkollega skrevet en hyllest til Newton John. – Min kjæreste Olivia, du gjorde livene våre så mye bedre. Din innflytelse var utrolig. Jeg elsker deg så høyt. – Din fra det øyeblikket jeg så deg og for alltid, skriver han og signerer innlegget med «Din Danny, din John».  Travolta spilte badboyen Danny i «Grease» som falt for uskyldige Sandy, spilt av Newton-John.  Fikk påvist kreft for første gang i 1992 Newton-John har levd med brystkreft i 30 år, men det er ikke bekreftet hvorvidt sykdommen medvirket til hennes død. Hun fikk påvist brystkreft for første gang i 1992, men ble kreftfri etter behandling. Det samme skjedde i 2013, men i 2019 fikk hun på nytt påvist kreft. Se video – slik minnes vi Olivia Newton-John: Vant fire Grammy-priser Etter suksessen med «Grease» spilte skuespilleren i musikalen «Xanadu».  Hun har også gjort det stort som soloartist med fire Grammy-priser. På 70-tallet hadde hun flere store hiter som blant annet «If Not for You» og «Let Me Be There.» Hennes største hit som soloartist er «Physical» fra 1981.  Newton-John var også engasjert innenfor klima og dyrerettigheter.  Hylles i sosiale medier Både kjendiser og fans hyller avdøde Olivia Newton-John i sosiale medier.  Blant dem er den verdenskjente artisten Barbra Streisand. – For ung til å forlate denne verden. Må hun hvile i fred, skriver hun på Instagram.  Den kjente sangeren Dionne Warwick, skriver på Twitter at hun kommer til å savne det hun beskriver som en «nær venn».  – Enda en englestemme har blitt lagt til i det himmelske kor. Ikke bare var Olivia en nær venn, men en av de snilleste menneskene jeg hadde gleden av å spille og opptre med. Jeg vil definitivt savne henne, skriver hun.  Også den amerikanske programlederen Andy Cohen har gitt sin siste hilsen til superstjernen. På Instagram deler han en video av Newton-John som synger den kjente Grease-sangen «Hopelessly Devoted to You».  – Håpløst hengiven til deg, Olivia Newton-John. Hvil i fred, dronning. Tusen takk for musikken, skriver Cohen. Også Newton-Johns datter Chloe Lattanzi, publiserte en bildeserie av henne og moren på Instagram like etter at dødsfallet ble kjent:


Boligprisene peker nedover i Sverige – men én prisindeks har en stupbratt kurve: den viser et fall på 12 prosent i Stockholm siden fjorårets toppnotering. Aftonbladet og andre svenske medier skriver at tall fra den statlige banken SBAB og bolignettstedet Booli viser en nedgang på 12 prosent i den svenske hovedstaden siden prisene var på sitt høyeste i fjor. Dette er ikke den mest brukte boligprisstatistikken i vårt naboland, men også de mer offisielle statistikkene viser stor nedgang. Den mer kjente Svensk Mäklarstatistik har ennå ikke publisert juli-tall, men her falt prisene på leiligheter i borettslag med tre prosent i juni mens eneboliger falt en.  Hos Svensk Mäklarstatistik var juni-prisene for borettslagsleiligheter i Stockholm ned tre prosent mens årstakten på landsbasis var pluss to for borettslagsleiligheter og pluss tre prosent for eneboliger. – Priskorreksjon på gang Tallene som svenske medier nå presenterer viser et kraftig fall for juli. Leiligheter i stor-Stockholm falt 5,1 prosent og eneboliger 2,1, men dette er også en måned hvor det tradisjonelt omsettes få boliger. – Det er en priskorreksjon på gang i Sverige, det er ikke tvil om det, sier Carl O. Geving, administrerende direktør i Norges Eiendomsmeglerforbund, til VG. Han viser til statistikken fra Valueguard/Hox hvor boligprisene i Sverige har falt 5,8 prosent de siste tre månedene – juni inkludert. Heller ikke her foreligger juli-tallene. Ifølge Geving skyldes korreksjonen blant annet at veldig mange svensker har fastrente på boliglånet i motsetning til i Norge. – Hvis du går i banken i Sverige nå må du betale mye mer for lånet enn i Norge hvor rentehevingene kommer pø om pø fremover siden alle tar flytende rente, sier Geving. Dermed får rentehevingene en mer umiddelbar effekt. – Vondt i magen SBABs sjeføkonom Robert Boije sier til Aftonbladet at det er uværsskyer. – Skulle alt eskalere i høst og Europa gå inn i en vanskelig depresjon, er risikoen at det smitter over på Sverige. I en slik situasjon risikerer vi å få høy inflasjon, høye boligrenter og høy arbeidsledighet – samtidig. Da får selv jeg vondt i magen, sier Boije avisen. Ifølge hans statistikk falt prisene for både leiligheter og eneboliger i den svenske hovedstaden med rundt 12 prosent siden fjorårets toppnotering. En leilighet som tidligere gikk for seks millioner kroner, har dermed falt 720.000 kroner i verdi. Også i resten av Sverige har boligmarkedet kjølnet. Selv om prisene i Stockholm faller mest, viser den nye statistikken fra SBAB og Booli at prisen på eneboliger faller i alle landets regioner.  Ifølge statistikken falt juliprisene på eneboliger i Midt-Sverige med 6,6 prosent mens Malmö-regionen var ned drøyt fire prosent. Det, skriver Aftonbladet, betyr at den negative prisutviklingen nå er på linje med prisfallet man så under finanskrisen i 2008. – Når vi ser på vår prognosemodell og tar hensyn til historiske mønstre så kan vi ikke utelukke et sammenlagt prisfall på rundt 20 prosent. Utviklingen vi ser nå er tung, sier Robert Boije til Aftonbladet. Han er ikke overrasket med tanke på den kraftige prisoppgangen under pandemien. Sjeføkonomen mener mye taler for at den negative utviklingen fortsetter de neste månedene. Små volum i juli – Det er ikke til å stikke under stol at det er noe på gang, men 12 prosent i juli høres dramatisk ut. Jeg ville kanskje ikke lagt så stor vekt på det, sier Geving i Norges Eiendomsmeglerforbund. Blant annet fordi volumene er så små midt på sommeren når nesten alle er på ferie. – Vi henger nok litt etter i Norge. Renteeffekten kommer med en forsinkelse og kanskje litt mer enn det vi har klart å ta høyde for, sier Geving, men legger til at renten fortsatt er behagelig lav for de som allerede er inne i boligmarkedet. – Det beste vi kan håpe på er en moderat, flat prisutvikling litt frem i tid, sier Geving. Men om prisene skulle gå kraftigere ned slik som i Sverige, trenger ikke det å være så ille