Norge har forlenget tiden mellom første og andre dose. Det kan skape krøll hvis du skal ut og reise, erkjenner helseministeren. De fleste land krever nemlig at du har fått to vaksinedoser for å være fullvaksinert og dermed nyte godt av et coronapass som må til for at du kunne reise inn i mange land uten karantene. Helseminister Bent Høie (H) innrømmer at det er en situasjon man kan komme opp i, nettopp fordi land velger forskjellig: – Det betyr at man kan oppleve at i en rekke EU-land vil de fortsatt si at man må ha to doser pluss en uke for å ha et coronasertifikat, og at man kan bli møtt med restriksjoner i de landene, mens man i Norge vil slippe de restriksjonene, sier han til VG. Én-dose-strategi Norge har valgt å forlenge intervallet mellom første og andre dose fra seks til tolv uker for å sørge for at flere fikk vaksine raskere. Dette anbefalte FHI blant annet fordi vaksinene vi bruker – Pfizer og Moderna – hindrer videre smitte. Storbritannia og Finland har også lagt seg på denne linjen, mens diskusjonen nå pågår i Danmark.  Helseministeren tror derimot at flere vil følge etter, nettopp fordi man er så godt beskyttet tre uker etter første stikk:  – Så tror jeg at flere land vil følge i Norges fotspor, fordi man kommer til å erfare det man ser fra de andre land som har gjort det, at tre uker etter første dose er nok til å gi god beskyttelse. Da er det vanskelig å opprettholde restriksjoner når man ser det er tilstrekkelig. Og der tror jeg andre land vil følge etter.  FHI: Korter ned intervallet etter hvert De fleste må uansett ikke vente tre måneder på andre stikk, ifølge smitteverndirektør Geir Bukholm:  – Det ligger i vår plan for gjennomføring at vi optimaliserer for raskest mulig første dose til alle - og så korter vi ned intervallet, slik at vi blir fortest ferdig, sier han til VG. Det betyr at intervallet i virkeligheten blir mellom syv og ni uker, før det så kortes ytterligere ned: – Helt mot slutten tar vi det helt ned til tre uker med Pfizer og fire uker Moderna. FHI sikter seg inn på at alle er fullvaksinerte innen utgangen av august, fordi det i løpet av sommeren kommer millioner av doser til landet.  – Vi ønsker at dette tiltaket øker immuniteten i befolkningen raskest mulig og at vi samtidig reduserer mulige negative konsekvenser, sier smitteverndirektøren, og sikter blant annet til reising i EU. Fullvaksinerte må fortsatt i reisekarantene Når det gjelder innreisekarantene for vaksinerte, vil helseministeren fremdeles ikke slippe opp, selv om risikoen for å smitte videre er minimal: – Det kan vi gjør når vi har fått etablert systemer som gjør at vi har en trygg nok på at man er vaksinert. Det er det som er utfordringen i dag, er at vi har god oversikt over dem som er vaksinert i Norge, men ikke de som er vaksinert i andre land. Derfor har vi sagt at vi må ha et verifiserbart coronasertifikat. Og det jobber vi med i Norge og håper å få på plass begynnelsen av juni, sier Høie. – Vaksinerte dansker slipper innreisekarantene, så det må jo finnes en løsning som gjør det mulig? – Nå har danskene et coronasertifikat som ikke er verifiserbart. Det har vi i Norge sagt at vi vil ha, så det ikke blir enkelt å jukse med. Det er et viktig kriterium for oss. – Man kan printe ut sertifikatet fra Helse-Norge?  – Det er ikke et verifiserbart sertifikat, det betyr at det er for lett å jukse med det i dag. Derfor jobbes det med en verifiserbar versjon i begynnelsen av juni.  Også europeiske land som Italia og Tyskland gir karantenefritak for vaksinerte borgere. Hit kan du reise rett inn hvis du er fullvaksinert: Er du vaksinert og reiser til et land som uansett ikke har innreisekarantene, slipper du som fullvaksinert å vise frem negativ coronatest.


Linn Skåber (51) bekrefter at det er slutt mellom henne og kjæresten. Det opplyser hun i podkasten «Summa summarum», ifølge Dagbladet. Skåber og musikeren Simon Malm (48) har vært et par i seks år. Betroelsen kommer når Skåber får spørsmål om hva som er hennes verste og beste sider som kjæreste. – For det første, så har jeg ikke kjæreste. Det er slutt med kjæresten min, svarer hun og legger til at hun «nok en gang er gjennom en prosess hvor hun forsøker ikke å hoppe over ting, men bevare alle følelsene og jobbe med det». VG har vært i kontakt med Skåber, som ikke ønsker å gi noen kommentar til bruddet, og heller ikke opplyse om når det skjedde. Skåber forsikrer i podkasten, som drives av journalist Kjersti Kvam og psykolog og lykkeforsker Ragnhild Bang Nes, at hun har det bra. Den populære skuespilleren og komikeren peker på viktigheten av å kjenne på alle følelser, som sorg, melankoli, glede og takknemlighet. 51-åringen sier at det ikke er noen vits i å straffe seg selv om et forhold ikke fungerer. Skåber og Malm var samboere.  Da VG intervjuet Skåber i forbindelse med hennes coronadagbok i fjor, snakket hun om at de begge hadde fått jobber avlyst som følge av pandemien, men at han hadde sørget for en fin 50-årsmarkering for henne. Fikk du med deg Skåber i VGTVs «Ikke lov å le på hytta»? Her er et par tilbakeblikk:


Bildene av dronning Elizabeth (94) og prins Charles (72) er det første av mor og sønn sammen på lang tid. Anledningen for bildene, er ikke kjent. Men det britiske kongehuset har selv delt dem med pressen.  Daily Mail skriver at det dreier seg om et privat arrangement ved Frogmore House i Windsor, og at det vil bli gitt detaljer rundt begivenheten på et senere tidspunkt.  Prins Charles er iført kamelfarget frakk, mens dronningen har på seg grønn kåpe og skjerf på hodet – det siste er nærmest hennes varemerke når hun ikke opptrer i offisiell sammenheng. Vaksinert Dronning Elizabeth og prins Philip har bodd på Windsor under coronapandemien. Der har de levd under strenge coronatiltak, med en liten gruppe ansatte til å hjelpe dem. Prins Philip, som runder 100 år 10. juni, og som nylig ble skrevet ut etter en måned på sykehus, er ikke med på de nye bildene. Heller ikke Charles’ kone, hertuginne Camilla (73). Da dronningen deltok på hundreårsmarkeringen til Royal Australian Air Force 31. mars, var det fem måneder siden hun viste seg offentlig. Siden har det blitt opplyst om at hun fikk vaksinedose nummer to dager tidligere. Dronningen runder 95 år 21. april. Den britiske kongefamilien har stått i flere stormer den siste tiden. Prins Charles ble smittet av corona i fjor, og prins Philip (99) er blitt hjerteoperert. I tillegg har hele verden fått med seg det intense oppgjøret prins Harry (36) og hertuginne Meghan (39) tok med resten av familien i det så omtalte Oprah-intervjuet nylig. Prins Harry og familien, som har bosatt seg i USA, er i påsken blitt avbildet på stranden hjemme i Los Angeles. I november 2020 hadde dronning Elizabeth og prins Philip vært gift i 73 år. Ingen andre i det britiske monarkiets historie kan skilte med det samme. I fjor sommer: Her er dronningen (94) på hesteryggen


HAFJELL (VG) Aksel Lund Svindal (38) trodde han skulle få mer tid til overs som pensjonist. Så langt har spådommen ikke slått til. – Nei, jeg hadde ikke sett for meg at det skulle bli så travelt i det hele tatt, sier den pensjonerte toppalpinisten utenfor Pellestova på Hafjell. Svindal gikk i mål på det to mil lange Janteloppet på litt over én time og stilte til intervju med VG i den forbindelse.  Da han la opp med VM-sølv i Åre for to år siden ble han hyllet som en av tidenes største norske idrettsutøvere: Kall det forretningsvirksomhet Allerede mens han var aktiv, begynte den etter hvert så sømløse overgangen fra Alpene til Oslo Børs. 38-åringen tjente allerede i løpet av karrieren store summer på investeringer i aksjemarkedet. – Jeg hadde startet en del, kall det forretningsvirksomhet, ved siden av karrieren. Da gjorde jeg ting parallelt og til tider hadde jeg en fulltidsjobb ved siden av karrieren, mens jeg var skadet, sier Svindal.  Verdenscupsirkuset er erstattet med et A4-liv. Det består av forretningsmøter, tidlige morgener og å lufte cobberdogen Molly.  – Jeg trodde at da jeg sluttet (med alpint) skulle jeg få så god tid. Men det som har skjedd er at jeg i perioder jobbet intensivt, før jeg dro på samlinger eller deltok i renn. Da tok jeg det veldig ned. Men når du er med på noe, har du et ansvar for å følge opp. Før hadde jeg veldig gode unnskyldninger for hvorfor jeg måtte ta ned intensiteten. Nå har jeg ikke det, sier Svindal lakonisk. 38-åringen er gründer, investor, eiendomsutvikler, ambassadør for kjente merkevarer – blant mye annet. – Nå har jeg mer enn en fulltidsjobb, uten å ha tatt på meg noe mer enn et par styreverv ekstra. Men når du legger inn tyve prosent mer tid på alt du driver med, fyller det dagene dine, sier han. Drivkraften er å være en del av et apparat med «flinke folk» som står på «det lille ekstra for å få det bra». Det er ingenting han gjør alene, sier han, og illustrerer det med et eiendomsprosjekt som nærmer seg ferdigstillelse ikke langt unna Hafjell. – Jeg synes det er dritkult! Det er en blanding av at jeg trives godt med mennesker som ikke er redd for utfordringer, og jeg liker det selv. Vi får god kjemi, derfor gjør vi ting sammen. Skapertrang er kanskje et ord for det, sier Svindal, og trekker parallellen til det å skape et godt miljø på landslaget. Forrige nasjonaldag ble det kjent at Lund Svindal og hekkeløperen Amalie Iuel har funnet kjærligheten.  Feelgood og knallhardt VG spør om kjæresten noen gang har bedt ham ta foten litt av gasspedalen.  – Jeg tror hun synes det egentlig er ganske greit, ettersom treningsgruppa hun er med i har lange dager. Da trenger ikke hun å ha dårlig samvittighet, sier Svindal, men legger til: – Det er klart, jeg tror nok av og til, som for eksempel når jeg har videomøter med noen i USA på kvelden, at hun synes det kunne vært litt mindre. Sist på listen over arbeidsoppgaver er programleder i NRK-suksessen Mesternes mester. Fra og med kommende sesong erstatter han Dag Erik Pedersen i det folkekjære programmet – som han selv vant i årets sesong. – Først og fremst må jeg skryte av konseptet og tradisjonen er veldig bra. De har bygget det opp til å være «feelgood» og samtidig knallhardt. Ganske unge barn ser på Mesternes mester og kan finne veien inn til idretten gjennom programmet, og det imponerer meg med konseptet.  Samtidig betyr det at den allerede fulle timeplanen blir låst i tre uker under innspillingen. 38-åringen viser ingen tegn til å ta det med ro. – Men nå merker jeg at jeg setter skikkelig pris på det å ha helg!

Svindals nye liv:  - Mer enn en fulltidsjobb


Inntil i dag kunne hvem som helst med en lenke bestille vaksinetime i Drammen, bekrefter kommunen overfor VG. FHIs Preben Aavitsland vil ha en alvorsprat med vaksinesnikerne. – Vi er kjent med at cirka ti personer har bestilt timer og fått satt vaksine før det var deres tur, fordi det var teknisk mulig for flere å bestille time i Helseboka-appen, sier virksomhetsleder for Medisinskfaglig virksomhet i Drammen kommune, Madli Indseth, i et skriftlig svar. Hun legger til at feilen er utbedret. Kommunen har så langt satt nesten 17.000 vaksinedoser. Nå holder de på med å vaksinere risikogruppe 4, som er personer mellom 65 og 74 år samt dem mellom 18 og 64 år med underliggende sykdommer.  Disse får tilsendt en personlig SMS om å bestille time, med en lenke til Helseboka-appen. Her må man logge seg inn via ID-porten.  Inntil nylig kunne denne lenken også deles med og brukes av personer som ikke er i risikogruppe 4, bekrefter kommunen. Har du tips om sniking i vaksinekøen? Kontakt VGs journalister. – Dette var ikke bra, men det er fint at kommunen oppdaget det såpass raskt, sier FHI-overlege Preben Aavitsland til VG. Men han har lite til overs for dem som har sneket i vaksinekøen:  – Jeg er sjokkert over at noen faktisk er så nedrige at de sniker i vaksinekøen. De som nå står fremst i den køen, er blant annet kreftpasienter, folk med Downs syndrom eller cerebral parese og folk med alvorlig ALS eller MS. Hvis noen unge, friske mennesker mener de har rett til å snike seg foran disse i køen, vil jeg gjerne ha en alvorsprat med dem. Drammen kommune ønsker ikke å opplyse alder eller å gi ytterligere opplysninger om de ti som fikk vaksinen. – Er dere bekymret for at lignende kan skje i andre kommuner? – Små glipper kan nok skje, men vi tror kommunen vil oppdage det hvis problemet er større. Vi forutsetter at kommunene har kontroll på innkallingssystemet sitt. Hendelsen i Drammen er en påminnelse til andre kommuner om å se over rutinene sine, sier overlegen, og legger til: – Dessuten tror vi at det er få køsnikere her i landet. Folk flest gjør ikke sånt. VG har vært i kontakt med Helseetaten i Oslo kommune, som opplyser at de ikke har fått meldinger om samme problem. Fikk du med deg? Vaksineregisteret: Mangler vaksineårsak for 30 prosent Indseth i Drammen kommune forteller at det var et fåtall personer, utenfor risikogruppen, som også hadde bestilt tid til vaksinering den kommende uken.  – De er altså ikke prioritert til å få vaksine ennå, og deres timebestillinger er kansellert, sier virksomhetslederen. Hun sier videre at kommunen onsdag 31. mars, i forbindelse med en gjennomgang av vaksinasjonslistene, oppdaget at noen personer hadde fått vaksinen tidligere enn de skulle hatt den. – Ettersom det så ut til å dreie seg om et lite antall personer, valgte kommunen i utgangspunktet å avvente kontakt med Helseboka til etter påske. Etter at VG kontaktet Drammen kommune, tok kommunen kontakt med Helseboka søndag 4. april for å undersøke om det var mulig å rette opp feilen i løpet av kort tid. Dette viste seg heldigvis mulig å gjøre, sier Indseth, som bekrefter at feilen nå er rettet. – Kommunen vurderer det fortsatt som et lite antall som har fått vaksinen tidligere enn de skulle, men VGs omtale av saken ville ha gjort mange oppmerksomme på en systemfeil som gjorde det mulig å bestille tid til vaksinering før det er deres tur. Derfor var det viktig for kommunen å få feilen rettet opp allerede i påskehøytiden og ikke vente til tirsdag over påske.  Virksomhetslederen sier videre at kommunen foreløpig ikke har kontaktet personene det gjelder. De har heller ikke avklart hva som skjer med deres andre vaksinedose.  Det er selskapet HelseApps som står bak appen Helseboka. Daglig leder i HelseApps, Marius Christensen, bekrefter at de søndag ble kontaktet av Drammen kommune.  Han forklarer at det er snakk om en innstillingsfeil

Feil lot folk snike i vaksinekøen:  - Jeg er sjokkert


Til TV2 sa AstraZeneca at vaksinen «definitivt» var trygg. «Jeg skjønner ikke at de tør,» skrev Legemiddelverket i en intern e-post samme kveld.  Lørdag 13. mars uttalte kommunikasjonsdirektør i AstraZeneca Norden, Jacob Lund, til TV 2 at deres corona-vaksine ikke hadde tegn til økt risiko for blodpropp eller reduksjon av blodplater. Dette skjedde to dager etter at vaksinen ble pauset i Norge og Danmark. Avgjørelsen kom etter at en kvinne døde som følge av blodpropp i Danmark. Totalt fem personer har vært behandlet for lignende symptomer i Norge. Tre av disse er døde. – Vi mener definitivt at det er en trygg vaksine, uttalte Lund i en nettsak på TV 2. Til TV 2 nyhetene sa han: – Det er ingen sammenheng med vaksinen, da vi ikke ser en økning i slike alvorlige blødningstilfeller hos de vaksinerte gruppene, mot de ikke vaksinerte. Uttalelsene førte til en intern diskusjon hos Legemiddelverket, viser interne e-poster VG har fått innsyn i. «Jeg skjønner ikke at de tør. Det vil jo bare slå tilbake på dem,» skriver enhetsleder Margrethe Sørgaard til flere kollegaer i Legemiddelverket. Kvelden før sendte enhetsleder Vibeke Åbyholm en e-post til flere ledere i Legemiddelverket, blant dem Sigurd Hortemo og Steinar Madsen, der hun skrev: «AstraZenecas kommunikasjonssjef dementerte bivirkningssignalene i TV 2 nyhetene kl. 21 i dag. Synes det var pussig». E-posten ble sendt rett etter 21.00-nyhetene på TV 2, der Lund uttalte seg. Åbyholm får flere svar: «AZ (AstraZeneca red.am) har gått i skole hos EMA…,» svarer fagdirektør Steinar Madsen i Legemiddelverket. Til dette svarer Åbysholm: «Jeg synes vi skal ta kontakt med firmaet og uttrykke vår bekymring ved at de uttrykker seg på den måten. Det ser rart ut i mediene når de dementerer på den måten. Det skaper forvirring». Les svaret til Lund i AstraZeneca lenger ned i artikkelen. Søndag 14. mars tok seniorrådgiver, Pernille Harg, i Legemiddelverket kontakt med medisinsk sjef for AstraZeneca i Norge, Kristin Løseth, viser e-post dialogen: «Hun ga stor uttrykk for intern bekymring også «sentralt» – og det jeg oppfatter som et oppriktig uttrykk for hvor alvorlig de tok saken,» skriver Harg klokken 12.20. VG har snakket med medisinsk sjef for AstraZeneca i Norge, Kristin Løseth, som sier det stemmer at hun brukte uttrykke «veldig alvorlig» da meldingene om de første tilfellene i Norge kom. Løseth luftet sin bekymring med Legemiddelverket dagen etter at AstraZeneca uttalte til TV2 at vaksinen var trygg.  På spørsmål om hvorfor firmaet kommuniserte to ulike budskap internt og eksternt, sier Løseth: – Pasientsikkerhet er vår første prioritet, og vi tar alle alvorlige hendelser om våre produkter alvorlig. Naturligvis ønsker vi at vaksinehendelsene (som inkluderer blodpropp, blødning og lavt antall blodplater) skal bli belyst så godt som mulig, skriver Løseth i en e-post. – Når det gjelder tidligere uttalelser utad, så mener vi at noen medier har vært unyanserte. Det vi har uttrykt er at det ikke er påvist årsakssammenheng, og at EMA og WHO anbefaler fortsatt bruk. Kommunikasjonsdirektør Lund sier følgende om meldingene sendt mellom de ansatte i Legemiddelverket:  – Jeg kan bare beklage om jeg har uttrykt meg upresist i dette spesifikke intervjuet. Det jeg forsøkte å få fram, både der og i andre intervjuer, var at ingen årsakssammenheng med vaksinen er påvist.  Han fortsetter med å vise til en pressemelding publisert på AstraZenecas hjemmesider 14. mars.  I en e-post til VG bekrefter Legemiddelverket at de reagerte på AstraZenecas uttalelser til TV2. «Der avviste de en mulig sammenheng med vaksinen. Vi mente at AstraZeneca ikke hadde grunnlag for å utelukke at disse tilfellene hadde noe med vaksinen å gjøre

Reagerte på vaksine-uttalelser:  «Jeg skjønner ikke at de tør»


Alexander Søderlund (33) er hjemme i Norge og åpen for tilbud. Spissen med 32 landskamper for Norge bekrefter til VG at han har terminert kontrakten med tyrkiske Caykur Rizespor. I januar signerte han en avtale med klubben som skulle vare til sommeren 2022, men nå er det allerede over. – Det skyldes en ny familiesituasjon. Jeg er åpen for det meste. Dette gjør ting litt lettere, sier Søderlund i en kort telefonsamtale med VG mens han venter på at innlandsflyet hans skal lette. Mye kan tyde på at Eliteserien blir neste stopp. Det er allerede flere norske klubber som har signalisert interesse for Søderlund, men frem til nå har situasjonen hans vært uavklart. Nå som papirarbeidet i forbindelse med termingeringen av kontrakten er i orden, står Søderlund fritt til å forhandle med hvem han vil. Haugalendingen har en imponerende CV i norsk klubbfotball: To serie- og to cupgull med RBK, der han scoret 77 mål på 179 kamper, og 26 mål på 74 kamper for FK Haugesund. Siden han forlot RBK før 2020-sesongen, har Søderlund spilt for svenske Häcken og tyrkiske Caykur Rizespor. Det ble bare ett mål på 12 kamper for sistnevnte.


Høyesterett omgjorde overgrepsdommen mot komiker Bill Cosby, som nå er en fri mann. Reaksjonene er sterke. – Jeg er i fullstendig sjokk, sier Victoria Valentino, en av dem som har anklaget komikeren for seksuelle overgrep til ABC. – Jeg er svært bekymret over urettferdigheten som er begått, sier hun og omtaler Cosby som en sosiopat og serieovergriper. 83-åringen ble altså sluppet fri onsdag etter at høyesterett i Pennsylvania har konkludert med at Cosby ikke fikk en rettferdig rettssak og omgjort dommen.  Han er ikke frikjent fra sine anklager, men er satt fri på grunn av teknikaliteter. Han har allerede sonet mer enn to år i et fengsel i Pennsylvania. Han ble i 2018 dømt til mellom tre og ti års fengsel for å ha dopet ned og misbrukt Andrea Constand i 2004. Hun var imidlertid langt fra den eneste som sto fram med anklager mot den tidligere folkekjære komikeren. Constand selv omtaler løslatelsen som «skuffende» ifølge The Wrap. Hun sier hun frykter at dette gjør at mange som søker rettferdighet i saker om seksuelle overgrep vil miste motet.  Janice Baker Kinney er en av 60 som sto frem. Hun er også sjokkert etter høyesteretts beslutning. – En liten feil kan snu hele denne saken når så mange sto frem. Så mange kvinner har fortalt sine historier og at denne serieovergriperen får dra hjem i dag er bare helt utrolig. Skuespiller Amber Tamblyn har kommunisert sine reaksjoner på Twitter. – Jeg vil ikke høre ett ord om at «cancel culture» har ødelagt menns liv under #metoo. Om at vi gikk for langt. Dagens nyhet om at Cosby løslates viser at vi ikke har gått langt nok. Systemet MÅ endres. Komiker Kathy Griffin skriver på Twitter at hun er helt motløs etter nyheten. – NÅR skal vi få en bedring for kvinner og jenter når det kommer kvinnehat og aldersdiskriminering. Hva må til? Jeg blir helt motløs.  Lisa Bloom representerte tre av Cosbys anklagere, skriver på Twitter at hun blir kvalm av nyheten om at Cosby er en fri mann. – Det er et spark i magen på ofrene og de som snakker deres sak. Cosby selv kommenterte løslatelsen på Twitter:  – Jeg har aldri forandret mitt ståsted eller versjon av historien. Jeg har alltid stått på at jeg var uskyldig, skriver Cosby. – Takk til alle dere mine fans, støttespillere og venner som har stått ved min side gjennom denne prøvelsen. En spesiell takk til Pennsylvanias høyesterett som opprettholder rettsstaten, skriver Cosby videre. Retten fastslår at Cosby hadde stolt på en lovnad fra en tidligere aktor i saken da han avga sitt vitnemål. Den gikk ut på at Cosby ikke ville bli straffeforfulgt for ting han sa i avhør i den sivile straffesaken. I rettsavgjørelsen heter det at nåværende statsadvokat Kevin Steele, som tok avgjørelsen om å pågripe Cosby, var forpliktet til å holde seg til sin forgjengers løfte. Høyesterett så seg derfor nødt til å omgjøre dommen, opplyser de i rettsdokumenter. Derfor er 83-åringen, mest kjent for enormt populære The Cosby Show i Norge på 80-tallet, nå en fri mann.


Tusener av husstander er strømløse som følge av uværet som herjet over Sør- og Vest-Norge. Politiet i Vest melder om en kaskade av meldinger om løse gjenstander – og forventer flere. Operasjonsleder i Vest politidistrikt, Tatjana Knappen forteller tidlig søndag morgen om en travel kveld og natt. – Vi har mottatt mellom 90 og 100 meldinger i natt. Det har vært trær over strømledninger, flygende gjenstander som trampoliner, presenninger, stillaser, kledninger og paviljonger. Det er bare fantasien som setter grenser, sier Tatjana Knappen. – De siste timene har det roet seg, men vi forventer flere meldinger når folk våkner. Det henger og slenger trolig mange løse ledninger over veier og det vil sikkert åpenbare seg en del rotvelt og gjenstander som har flydd av gårde. Vest politidistrikt har ikke fått meldinger om personskader.  – Blant de mest dramatiske hendelsene er et naust som løsnet og fløt i sjøen i Tysnes utenfor Bergen. Dette er nå sikret og bundet fast, men det er snakk om store materielle skader. – Det var vindkast på 57 meter per sekund på Trollidalsegga. Det er det høyeste registrert i natt, sier vakthavende meteorolog for værvarslingen på vestlandet, Lars Andreas Selberg.  – Det er drøye vindkast. Det er høyt til fjells, men man ville slitt med å holde seg oppreist, sier han.  Vinden holdt seg gående hele natten, men har nå løyet litt. Det er stiv kuling i Bergen, men fortsatt full storm utenfor kysten av Rogaland.  – Det kommer en høytrykksrygg fra vest som gjør at det vil løye utover ettermiddagen, sier Selberg. – Men jeg kan ikke garantere at det ikke blir flere farevarsler i uken som kommer. Det er mye lavtrykksaktivitet på gang.  Stormfull natt Båtavganger er innstilt, folk er evakuert på grunn av steinras og en rekke fjelloverganger er stengt som følge av uværet som herjer flere steder i Norge.  En lastebåt med seks personer om bord fikk i natt problemer utenfor Jæren i full storm.  – Båten har mistet strøm, fått blackout, og klarer ikke navigere. Den får bistand fra et SAK-helikopter som veileder dem, sier Asbjørn Viste, vakthavende redningsleder ved Hovedredningssentralen til VG. Båten fikk etter hvert motordrift, og båten blir slept til Karmøy ved hjelp av taubåten Bokn.  Her er alle de stengte fjellovergangene.  Sola: Plater på flytårnet revet av  Kontrolltårnet på Stavanger lufthavn, Sola, fikk seg en real smell i stormen.  – Kledningsplater i metall utenpå bygget har løsnet. Inngangen og området rundt er sperret av, og medarbeiderne våre på lufthavnen overvåker situasjonen nøye av hensyn til sikkerheten, som alltid er høyt prioritert, bekrefter senior kommunikasjonsrådgiver og fungerende pressevakt i Avinor, Anna Langhammer.  Hun opplyser at det ikke er skader på personell som følge av dette, og at det påvirker ikke driften av flyplassen. – Taket blåste av Like før midnatt blåste det så ille i Bergen at politiet oppfordret folk om å holde seg innendørs.  – Gjenstander faller fra tak og huskonstruksjoner. Mange meldinger på at takplater og andre gjenstander fra hus løsner og faller i bakken, skriver politiet i Vest på Twitter.  Taket har blåst av en brakkerigg og rubbhallen til Taxi 1 i Godvik i Bergen.  – Vi har jobbet hele dagen med sikring, men utrolig nok klarte moder jord å spjære taket til rubbhallen hvor vi har ladeutstyr til bilene, og taket på et tilbygg har blåst rett av og lagt seg pent på bakken her. Fra det ene øyeblikket til det andre, sier daglig leder Robert Aasmul til VG.  – Taket har holdt i 20 år, så vi har aldri opplevd noe lignende. Heldigvis er det kun materielle skader. Det kunne gått mye verre, men takket være forarbeidet som ble gjort tror jeg vi unngikk det, sier han.  Det var Bergensavisen som først omtalte saken.  Mange uten strøm Uværet har ført til at tusener av husstander er strømløse lørdag kveld

Værkaos i Sør-Norge:  - Det er bare fantasien som setter grenser


Politiet måtte legge ut til fots for å få stoppet en mann som kjørte elektrisk rullestol på E6 onsdag. En beruset mann fant det for godt at han ville ta seg en tur på E6 i 15.30-tiden onsdag ettermiddag. Dette falt ikke i god jord hos bilister ved Helsfyr i Oslo – som meldte ifra til politiet og sperret mannen inne ved hjelp av bilene sine. – Vedkommende var ikke veldig interessert i å stanse. At trafikantene hjalp politiet var en god vurdering. De forhindret personskader og trafikkulykker, sier operasjonsleder Line Skott i Oslo politidistrikt til VG. Uvanlig oppdrag – En elektrisk rullestol på E6 i rushet er en alvorlig situasjon og ikke noe vi har mange oppdrag på. Men vi fikk etter hvert kontroll på ham, tilføyer hun. – Rykket dere ut med hundepatruljer? – Nei, det var en vanlig patrulje som fikk stoppet ham. – Hva var årsaken til at mannen befant seg på E6? – Det har jeg ingen opplysninger på, men både han og rullestolen ble eskortert hjem, svarer operasjonslederen. Politiet har opprettet sak på forholdet. Men én ting får ikke konsekvenser: – Når det gjelder beruselsen er han faktisk definert som gående, informerer Skott. Utløste politijakt Marius Stang Normann (24) ble vitne til den noe uvanlige hendelsen. Han forteller på telefon til VG at rullestolføreren skapte fullt trafikkaos på Helsfyr. – Jeg var på vei hjem fra jobb og gikk bak mannen da politiet prøvde å stoppe ham. De løp etter til fots og dro ham inn i en busslomme, forteller Normann. – Hvordan drar man en elektrisk rullestol inn i en busslomme? – Det blir vel nesten som å stoppe en bil. Jeg vet ikke hvordan de kommuniserte med mannen mens de sprang etter ham, men det var artig å se på. – Har du sett politijakt etter en elektrisk rullestol tidligere? – Nei, og i hvert fall ikke på E6, svarer Normann lattermildt. – Han okkuperte hele busslommen så ingen busser fikk kjørt inn. Det ble stående mange busser ute i veien. Det var jo på Helsfyr midt i rushtrafikken så det kommer jo busser hele tiden.


FLORENCE (VG) Flere tusen hadde møtt opp på et jorde i Arizonas ørken for å høre på Donald Trump. De fikk et fyrig forsvar av 6. januar-mobben.  Forrige uke avlyste Trump en pressekonferanse han skulle holde på årsdagen for stormingen av Kongressen 6. januar i fjor – for i stedet å peke frem mot et folkemøte i Arizona lørdag kveld. Den tidligere presidenten brukte litt over en halvtime før han kom frem til den mørke januardagen. – 6. januar har blitt det demokratiske partiets unnskyldning for å rettferdiggjøre et angrep på amerikaneres borgerrettigheter og friheter uten sidestykke. Forfølgelsen av disse politiske fangene er frastøtende, sa Trump. Over 700 har blitt arrestert, og 75 av disse siktet for å ha gått inn i kongressbygningen med våpen, ifølge amerikanske myndigheter.  – Demokratene har feiret varetekten disse sitter i på ubestemt tid, uten  å få noen rettssak. Disse menneskene lever i et helvete, sa Trump.  70 personer har blitt dømt og 165 har erklært seg skyldige for ulike lovbrudd. Hånte politibetjent Etter å ha løftet frem de som brøt seg inn i Kongressen – og i dag sitter fengslet – som politiske fanger, gikk han videre til angrep på politiet som forsvarte bygningen hvor de folkevalgte og visepresident Mike Pence var samlet for å godkjenne valgresultatet.  – Han kunne ikke komme seg på TV fort nok, sa han om politibetjent Michael Byrd, som skjøt inntrengeren Ashli Babbitt, som senere døde av skadene. Byrd gjorde sitt første intervju mer enn åtte måneder senere, i august i fjor, hvor han fortalte om hvordan gruppen Babbitt var med knuste glassdørene inn mot salen til de folkevalgte.  Babbitt har siden blitt martyrerklært av deler av den amerikanske høyresiden, og moren hennes ble intervjuet av VG i forrige uke. Hendelsen har vært etterforsket uten at amerikanske myndigheter har funnet bevis for at Byrd gjorde noe galt. – Han er så stolt av seg selv. La oss se hvordan han kunne klart seg uten den beskyttelsen som han fikk. Forresten, hadde dette vært motsatt ville de sagt: «Finn fram den elektriske stolen.» Det er en skam hvordan han skjøt Ashli, sa Trump fra scenen i Arizona.  Lojale støttespillere Til å varme opp for seg har ekspresidenten hentet inn noen av de mest ytterliggående støttespillerne sine, og de er i all hovedsak fra Arizona. Blant dem er guvernørkandidat Kari Lake, som VG intervjuet i november. Hun har tatt til orde for å fengsle den øverste valgansvarlige i delstaten fordi hun mener Trump vant valget.  – Sperr dem inne, hisset Lake under sin tale lørdag kveld, hvorpå hun senere under Trumps tale ble tatt opp på scenen av ham.  Mannen Trump vil ha inn i en folkevalgt rolle med stor makt over de lokale valgprosessene, lokalpolitikeren Mark Finchem, har gjort det samme.  VG i Arizona: Her har Trump sine mest ekstreme etterfølgere – Håper han stiller Matthew Reed (32), en gårdeier fra Florence, er sammen med datteren Kylie (10) blant dem som venter på å slippe inn.  – Jeg håper han skal si noe om at han skal stille til valg som president igjen, sier Reed. Både han og datteren har på seg T-skjorter med «Let’s go Brandon» på, utbredt kode for at president Joe Biden kan «dra til helvete».  Reed stemte på Trump ved begge de forrige valgene, første gang noe motvillig da Trump den gang var noe for positiv til president Barack Obamas helsereform.  Nå mener han, som de aller fleste Trump-tilhengerne, at presidentvalget i 2020 var «stjålet» – en påstand gjentatte ganger tilbakevist, blant annet her i Arizona hvor en manuell gjentelling av stemmene bekreftet at Biden vant.  – Valget var rettferdig Trumps tilbakeviste påstander om at han «vant» valget i 2020 er også det mest fremskutte temaet på lørdagens arrangement ute i Arizona-ørkenen. Men flere fremtredende republikanere gir nå Trump mer motstand på dette. Bekymringen er at Trumps oppheng i fortiden kan skade deres sjanser mulighet i mellomvalget i november. – Valget var rettferdig, som vi alle har sett

Hånet politimann som forsvarte Kongressen


Selskaper som jobber med fjerning av fukt og mugg i boliger har sett en økning i henvendelser. Nå advarer de mot å skru ned varme eller ventilasjonen for å spare strøm.  – I starten av januar så vi at flere som reiste bort på juleferie slo av varmen hjemme, og kom hjem til et hus fullt av fuktighet og mugg. Og nå ser vi at det bare fortsetter, sier Patrick Westerby.  Han er daglig leder i selskapet Desintrygg. De jobber blant annet med å fjerne mugg og fuktighet i boliger.  Han ser nå at stadig flere i Oslo-området skrur ned varmen hjemme og lukker alle ventiler for å spare strøm.  Det kan føre til kondens spesielt i vinduskarmer og langs gulvlister. Når det heller ikke varmes opp, blir det aldri helt tørt inne.  – Det har økt drastisk og det bekymrer meg veldig, sier Westerby.  – Mugg er svært helseskadelig Patrick Westerby er bekymret fordi når flere får fuktskader og mugg, betyr det at flere har et utrygt inneklima.  – For det første ødelegges flatene der muggen oppstår. Også sofa, senger og madrasser tar skade av det.  Men det er ikke det han er mest bekymret for.  – Mugg er svært helseskadelig. Det kryper litt på deg. Du kan føle deg uggen, som om du er forkjølet, sier Westerby.  Ifølge Westerby er besparelsen på strøm ved å lukke luftespalter og luker e minimal.  – Det skaper et utrygt inneklima pga. fukt, men også støv og allergener som vi trenger å lufte ut av hjemmet vårt. I tillegg til at disse tingene gjør det hyggelig for kryp vi ikke ønsker å dele hus med. Ifølge FHI kan fuktproblemer i boliger hovedsakelig føre til hoste, piping i brystet og astma.  Hvorfor er strømmen så dyr denne vinteren? Se video-klippet:  Tre av ti boliger med fuktproblemer  En rapport fra Folkehelseinstituttet i 2016 viser at tre av ti boliger har fuktproblemer som bør utbedres. FHI har en rekke råd når fukt og fuktskader oppstår:  FHI har en norm for inneklima. Det står det blant annet at fukt og muggsopp innendørs skal unngås.  – Vi får en del spørsmål knyttet til at det blir dugg på vinduet og fukt på vinduskarmen, sier forbruker- og kommunikasjonssjef i Huseiernes Landsforbund, Carsten Henrik Pihl.  Han forteller at det ofte kommer spørsmål hver vinter fra folk som bor i eldre hus. De lurer på om de kan skru av ventilene i boligen sin.  – Problemstillingen knyttet til om man kan skru av ventilasjonsanlegget er nytt. Det er en problemstilling som har dukket opp, og fått mange henvendelser på, forteller han.  – Det er alltid mye fuktproduksjon i en bolig, og da når man skrur av ventilasjonen, vil man få en høyere luftfuktighet, sier Pål Dobloug til VG.  Han er daglig leder i Fuktstopper AS, og forteller at de har en større pågang nå fra folk som er redde for fukt og muggsopp i boligen sin.  – Problemet er at hvis man ikke ventilerer så blir det en luftfuktighet, da har man med en gang større forutsetning og potensial for dårligere innemiljø. Så det kan gjøre at det blir mer muggsopp.  Til vanlig har folk mellom 30 og 40 prosent luftfuktighet i huset sitt, forteller Dobloug. Han har opplevd at noen har 60 til 70 prosent luftfuktighet, som følge av stengte ventiler.  – Det er unormalt høyt med tanke på at det er vinter.  Høyere luftfuktighet vil ikke nødvendigvis forårsake muggsopp, men kan gi en negativ biologisk aktivitet forteller Dobloug.  – Det vil gi et dårligere innemiljø. Man merker det ofte med forkjølelsessymptomer og luftveisirritasjon.  Han oppfordrer folk til å la holde ventilene åpne, og ta noen sjokkluftninger i boligen hvis de har høy luftfuktighet.


I to uker har Kina vært et utstillingsvindu mot resten av verden etter å ha arrangert vinter-OL. Nå er ilden slukket, men kritikken mot landet minsker ikke i styrke. Avgjørelsen om å la Kina arrangere vinter-OL har stadig vært oppe til debatt, og mange oppfordret på forhånd til boikott.  – OL og andre store idrettsarrangementer skaper en positiv oppmerksomhet som fremstiller land i et positivt lys. Landet har åpenbart sett verdien av positiv PR de siste årene. Under lekene har de bevisst hindret utøvere, journalister og organisasjoner muligheten til å drive undersøkende journalistikk eller uttale seg kritisk. Samtidig har de til alt overmål plassert annonsørinnhold i vestlige medier som VGs partnerstudio og CNN, sier generalsekretær i Amnesty, John Peder Egenæs til VG. – På den ene siden hindrer de altså kritikk, mens de motsatt vei bevisst plasserer en polert versjon av seg selv på betalt plass i den vestlige verden. Dette er PR-spinn i sin reneste form og er stadig mer og velkjent grep hos autoritære regimer, sier han.  Også i 2008 var Beijing vertskap for OL. Da var det sommerlekene som ble arrangert i den kinesiske hovedstaden. Egenæs mener situasjonen i Kina har blitt langt verre i tiden mellom de to OL-ene.  – Hongkong er blitt et diktatur, de har internert en million uigurer, muligheten for å drive kritisk journalistikk er dramatisk redusert siden da, ytringsfriheten er nå nesten ikke eksisterende og det er kanskje verdens mest overvåkede samfunn. For menneskerettighetssituasjonen snakker vi om en bekmørk utvikling siden da, mener han.  En talsperson for  OL-arrangøren slo tilbake mot kritikken på den siste fellesseansen med mediene.  – Jeg synes disse spørsmålene er fundert på løgner. Noen myndigheter har allerede gått i rette med slik feilinformasjon med solide beviser. Du må gjerne gjengi alle de bevisene og faktaene, sa Yan Jiarong. Jan Petter Saltvedt er kommentator i NRK Sporten. Han var selv til stede under lekene i 2008, men var ikke i Kina i forbindelse med årets OL.  – Jeg har sjelden følt meg så velkommen noen sted, egentlig. Det var et genuint ønske om å være en del av verden. Nå virker det bare som om man har lyst til å utstråle at ingen andre er sterkere i verden. Det er atskillig mer skremmende. Man kan snakke om at dette bare er idrett. Selvsagt er det ikke slik, sier han til VG om opplevelsen fra 2008, kontra inntrykket fra årets leker.  – Dette er politikk. Menneskerettigheter er i vår del av verden er utenfor det politiske spørsmålet. Slik ser ikke verden ut alle steder. IOC er altfor ofte på parti med de som har mest å tilby. Egen vinning trumfer det meste. Det er ikke tilfeldig at Thomas Bach (IOC-presidenten) er den eneste som har fått møte president Xi de siste årene. Saltvedt mener Kina er den store vinneren i OL. – Vi kan snakke så mye vi vil om de 16 norske gullene, men den eneste vinnernasjonen her er dessverre Kina. De fikk bort den «irriterende» oppmerksomheten rundt menneskerettighetene like før lekene. Dette skjedde etter dårlige skjulte trusler mot utøvere som ville uttrykke noe. – Ekstremt uansvarlig Visedirektør for utenriksrelasjonen til Beijings organisasjonskomité, Yang Shu, uttalte at «dedikerte departementer» kom til å etterforske utøveres uttalelser under lekene. – Alle uttalelser som er på linje med den olympiske ånd vil bli beskyttet. Alle uttalelser som går mot den olympiske ånd, spesielt mot kinesiske lover og reguleringer, kan bli straffet, sa han før lekene, ifølge The Guardian. Uttalelsene vakte sterke reaksjoner. Den australske idrettsministeren Richard Colbeck kalte det «veldig bekymringsfullt», og understreket utøvernes frihet til å uttale politiske meninger på sosiale medier og i intervjuer. Det svenske skøyteesset, Nils van der Poel, dobbelt gullvinner med verdensrekord etter lekene i Beijing, er blant dem som har gått ut mot at Kina fikk OL.  Underveis i mesterskapet ville han ikke kommentere situasjonen, men etter han kom tilbake til Sverige, åpnet han noe mer opp. – Jeg synes det er helt forferdelig


Fire år etter hans død står flere av hans tidligere «playboy-bunnies» frem med rystende historier. Hugh Hefner døde i 2017, 91 år gammel, og stjernene stod i kø for å kondolere. Fire år etter har det blitt lansert en ti episoders dokumentar på A&E om livet på innsiden, og om Hefners mørkere sider. «Secrets of Playboy» heter serien, og det er så langt fra en hyllest man kan komme. – Han var som en vampyr, han sugde livet ut av alle disse unge kvinnene i flere tiår, sier Sondra Theodore, som var en av Hefners mange kjærester på 70-tallet. Les på VG+: Historien om Playboy: Pysjamas, pupper og politikk.  Hun beskylder Hefner for «grooming», og for å ha manipulert henne til å bli med på orgier og å filme sex uten tillatelse Holly Madison beskriver , ifølge USA Today,  Playboy som lik en sekt, og sier at å ha sex med Hefner var traumatisk. Hun forteller om et liv som førte til overdreven drikking og selvmordstanker. Hun sier hun ble hjernevasket og kontrollert på en slik måte at hun var redd for å forlate «Playboy mansion» skriver BBC.  Tidligere ansatte forteller om kvinner som ble voldtatt av gjester og folk i Hefners nærhet, og at slike hendelser ble forsøkt skjult av “opprydningsteam”. Andre sier Hefner dopet dem så de ble medgjørlige skriver USA Today.  En «tradisjon» hver torsdag var ifølge Sondra Theodore “grisekvelden” hvor sexarbeidere ble «undersøkt» av en lege for så å bli misbrukt for sex av Hefners VIP-venner.  Playboy, bladet Hefner grunnla, har rykket ut til forsvar for kvinnene og tatt avstand fra den tidligere hyllede sjefen.  – Dagens Playboy er ikke Hugh Hefners Playboy, står det i et åpent brev som ble publisert i helgen ifølge BBC.  – Vi stoler på historiene disse kvinnene forteller og støtter de som har stått fram for å dele sine opplevelser . Magasinet hevder de vil fortsette å konfrontere deler av deres egen historie som ikke reflekterer dagens verdier. Hefner grunnla Playboy i 1953, og på sitt meste solgte bladet over syv millioner eksemplarer.

Kraftige anklager mot avdød Playboy-sjef


ARENDAL (VG) Statsminister Jonas Gahr Støre tar tilbake kontrollen over strømdebatten, mener VGs kommentatorer. Han viker ikke i forsvaret for fortsatt krafteksport til et Europa der Putin bruker gass som våpen. Blant de ni partiledere som barket sammen i debatt på Arendalsuka var det to debutanter og en sistereis.  MDG-leder Une Bastholm varslet onsdag sin avgang – og den skjer allerede på mandag. Olaug Bollestad tok over som KrF-leder i november 2021, og partileder-vikar Kirsti Bergstø stepper inn mens Audun Lysbakken er i pappaperm. Den ene debutanten gjorde den aller dårligste debatten, er VGs dom. Og mens statsminister Støre ikke kan kalles en vinner av meningsmålingene for tiden, er han den suverene vinneren av debatten. Under kan du lese hvem VG-kommentatorene Hans Petter Sjøli, Hanne Skartveit og Astrid Meland synes var best – og dårligst. Hva synes du? Under kan du selv trille terningen. Debatten: Terningkast 3 Vanskelig å få en oversiktelig debatt om strøm. Fredrik Solvang lyktes ikke. Kom skjevt inn i debatten da han glemte sin egen planlagte håndsopprekning. Tidvis fremsto det som om hverken han eller de han spurte ut, forsto hva de snakket om. Dette ble for ambisiøst, for detaljert, vanskelig å følge med. Solvang var mindre strukturert enn vi er vant til å se ham. Slapp styring, lot folk slippe til når de egentlig ikke fikk lov.


Politiet ga norske Sarah Lilleberg Safavifard tre etniske kategorier å velge mellom da hun ble arrestert. Hun passet ikke inn i noen av dem.  I vår deltok Sarah Lilleberg Safavifard i en sivil ulydighetsaksjon mot dumping av gruveslam i Førdefjorden i regi av Natur og Ungdom. Hun venter nå en bot på 10.000 til 12.000 kroner.  Men det er ikke boten 23-åringen reagerer så sterkt på, det er måten hun ble behandlet på av det lokale politiet.   Etter hun ble satt i arresten, måtte hun nemlig redegjøre for sitt «etniske utseende». Grunnen var at politiet valgte å registrere «signalement» hos de ulike aksjonistene, altså en nøyaktig beskrivelse av personers ytre. – Det var ubehagelig, og så sitter jeg igjen med en veik beklagelse fra politiet «om jeg opplevde at spørsmålet ble stilt på feil måte», sier Safavifard, som er folkevalgt SV og sitter i bystyret i Oslo. – Jeg synes hele skjemaet og inndelingene av menneskene ut fra deres merkelige kategorier fremstår rasistisk, legger hun til. I registrering av utseende har politiet et skjema hvor blant annet «hud – etnisk utseende» skal registreres.  I tillegg til hudtone, der kategoriene er lys, lysebrun, mellombrun, mørkebrun og svart, skal også «etnisk utseende» registreres. Her er kategoriene: Safavifard tilhører ingen av kategoriene.  – Da de ikke var fornøyd med svaret mitt om at jeg er norsk og norsk statsborger, sa jeg at faren min kom fra Iran.  Hun sier at politiet ikke godtok svaret, siden det ikke sto på listen deres. – Derfor måtte jeg til slutt si «arabisk», selv om det vel først og fremst er et språk, sier hun, og forteller at politiet sa hun måtte velge mellom kategoriene arabisk, nord-afrikansk og indisk/pakistansk.  – Iranere er ikke nordafrikanere, bemerker hun tørt.  Hun forteller at ingen av de andre aksjonistene fikk tilsvarende spørsmål. – Det føltes ubehagelig å hverken bli sett på som norsk nok, men i tillegg å tvunget til å plassere meg i en etnisk kategori som er feil.  – Ikke nødvendig VG har vært i kontakt med politiinspektør Dag Fiske i Sunnfjord tjenestested, i Vest politidistrikt.  – Det er synd hvis hun har hatt en dårlig opplevelse, og føler seg dårlig behandlet av oss.  Fiske sier skjemaet de benyttet seg av er et standardskjema i norsk politi, for personer som får sitt signalement registrert.  Det er ikke alle typer lovbrudd som lar politiet registrere signalement.  Safavifard, som bedrev sivil ulydighet, fikk senere signalementet sitt slettet fra politiets registre fordi de mente det likevel ikke var nødvendig.  – Det ble gjort en vurdering av politijuristen at i dette tilfellet var det i yttergrensen for om det var nødvendig, og man landet da på å slette oppføringene til dem som ble registrert, sier Fiske. Kripos skal endre skjemaet Det er Kripos som har laget skjemaet Safavifard måtte bruke. Til VG opplyser de at det er laget i 2007 og at det er under revisjon.  – I det arbeidet vil vi gå gjennom og vurdere kategoriene for etnisk utseende. I tillegg vil Kripos harmonere kategoriene med resten av politiets registre, skriver Rune Moen, fungerende leder ved Seksjon for Biometri og ansiktssammenligning i Kripos.  Moen skriver videre at opplysninger om utseende er viktig for politiet i etterforskninger og etterlysinger. Det er sentralt for politiet å kunne gjenkjenne en person som er etterlyst. – Kripos har, etter bestilling fra POD, over flere år arbeidet med en modernisering av signalementsverktøyene til politiet. Det aktuelle skjemaet inngår i dette arbeidet, skriver Moen. Politiinspektør Dag Fiske i Sunnfjord tjenestested sier at han ikke kan svare på om det var flere som ble bedt å redegjøre for sin etnisitet, fordi det var 80–90 personer inne. – Er det kun folk som ikke har et hvit hud og vesteuropeisk utseende som blir spurt om sin etnisitet?  – Det ligger vel til grunn, basert på skjemaet, at hvis man har en annen etnisitet av utseende, vil man mest sannsynligvis bli spurt om det, sier Fiske

Måtte oppgi feil etnisitet:  - Politiet var ikke fornøyd


Det blir hverken gratis tannlege eller mindre skatt. Det finnes rett og slett ikke penger de neste fire årene. Nesten alt av nye penger vil bli slukt av eldrebølgen. Gjennom det siste tiåret har politikerne våre kunnet øse ut oljepenger. Alle har vært opptatt av på hvilke områder de kunne øke budsjettene. Knapt noen har snakket om hvor de kunne kutte utgifter. Men det må ta slutt. Finansdepartementets egen fremskrivning av norsk økonomi, den såkalte Perspektivmeldingen, viser at festen er over. I tørr og byråkratisk språkdrakt, tegnes det et mørkt bilde av norsk økonomi i årene fremover. Jens Stoltenberg I årene 2011-2019 kunne vi hvert år bruke drøyt 20 milliarder kroner mer enn året i forveien. Friske penger til mange gode formål. Og til skattelettelser. I de neste ni årene, frem til 2030, er det tilsvarende tallet sunket til fire milliarder. Det er ingenting. Det er knapt det som beregnes som ekstrautgifter for å møte eldrebølgen. Pengene er altså allerede disponert - nærmest brukt opp, før vi har sett dem. Det betyr at de som tar over makten nå, må være både nøysomme og smarte. De må både bremse utgifter, og øke inntekter. Og hele tiden sørge for at velferdsstaten fornyes og forandres, i takt med nye tider. Jens Stoltenbergs to regjeringer gjorde mye av dette. Stoltenberg innførte en momsreform som innebar moms på tjenester. Den møtte sterk motstand, men har gitt staten store inntekter i årene etterpå. Han fikk gjennom handlingsregelen, som setter rammene for hvor mye av oljefondet staten kan bruke hvert år. Upopulære - men nødvendige Og aller viktigst - Stoltenberg fikk gjennomslag for pensjonsreformen, som blant annet innebærer at pensjonene justeres ned i takt med at folk lever lenger. Dette sparer staten for flere titalls milliarder kroner, kanskje mer - hvert år. Dette rammer særlig min generasjon. Det er greit, fordi pensjonsreformen gjør at vi kan klare å komme gjennom den eldrebølgen vi står foran, uten å måtte foreta brutale kutt i viktige velferdsordninger. Ingen av disse reformene skaffet nye velgere. Ingen av dem var populære. Men de var helt nødvendige. Det er en evig pågående, traust jobb, slik at vi kan overbringe velferdsstaten til neste generasjon i bedre stand enn vi fikk den. I forsøkene på å kutte utgifter, innførte Erna Solbergs regjering en såkalt ABE-reform. Den innebærer at alle deler av staten skal kutte en viss prosentandel i sine kostnader hvert år. Det kan ha noe for seg, men det er samtidig en flat og målløs reform som kutter like mye, uansett om det er viktige eller uviktige områder. Lakseskatten Solberg-regjeringen brukte opp mye av sin tillit og troverdighet på en helt håpløs regionreform, som bare de to småpartiene Venstre og KrF egentlig ønsket seg. Det Solberg skal ha, er at hun blant annet gjennomførte en viktig politireform. Og en domstolsreform, som riktignok ble kraftig barbert gjennom forhandlinger med andre partier. Det er liten tvil om at Høyre-leder Solberg ville gjort mer dersom hun hadde hatt et annet flertall bak sin regjering. Men hun må bære ansvaret for at statens inntekter ikke er bedre sikret. Ikke på grunn av alle skattelettelsene gjennom de siste åtte årene. Dette er klassisk Høyre-politikk, som Erna Solberg og hennes folk gikk til valg på. Nei, problemet er unnlatelsessynder fra Solberg og hennes folk. Som lakseskatten, som laksemilliardærene i Norge slapp helt unna. Den såkalte grunnrenteskatten har solid tradisjon i Norge. Den innebærer at de som får ekstra inntekter ved å få bruke våre felles naturressurser, betaler en avgift til fellesskapet, i form av en grunnrenteskatt. Slik vi har i oljevirksomheten i Nordsjøen, og i kraftbransjen. Gjerrig? Eller snill? Et offentlig utvalg kom med forslag om at det samme prinsippet skulle gjelde lakseoppdretterne


På 3,94 prosent er det mindre enn 2000 stemmer som skal til for å få MDG over sperregrensen. Partileder Une Bastholm tror ikke det vil skje. Mandagens stortingsvalg ble dramatisk for småpartiene. Tirsdag har det utspilt seg nok et drama rundt sperregrensen for MDG. Utover kvelden har de krøpet oppover mot den magiske 4-prosentgrensen underveis i kontrolltellingen landet rundt.  – Tror du det er håp? – Nei, svarer MDG-lederen til VG like før klokken 23.00 tirsdag kveld. – Meningsmålingene viste noe annet, men jeg var forberedt på begge scenarioer. Jeg vet at det tar tid å bygge opp tillit hos velgerne. Vi er jo et lite parti, som møter mye motstand og karikering fra de store når vi vokser, sa Bastholm til VG tidligere samme kveld.  Nå ser det altså ut til at det blir en trio bestående av Une Bastholm, Lan Marie Berg og Rasmus Hansson som skal representere partiet på Stortinget.  Tidlig tirsdag kveld så det ut til at partiet kom til å mangle rundt 2000 stemmer for å komme seg over sperregrensen – og drømmen om utjevningsmandatene. – Det var hårfint. Det er irriterende, så klart, for vi har mange dyktige og hardtarbeidende kandidater som hadde gjort en formidabel jobb, sier Bastholm. Nå skal partiet evaluere og se hva de kan lære av resultatet, lover hun. Nå mener Bastholm at de tre miljøpolitikerne folket har stemt frem til stortingsplass, vil utrette mye i norsk politikk. – Det vil merkes. Nesten alle partier har gått høyt ut denne valgkampen og lovet forsterket innsats mot klimakrisen. Det må få konsekvenser for Stortingets fokus og for politikken til Støres regjering, sier hun. Men til sammenligning med MDGs tre mandater, fikk Rødt på andre siden av sperregrensen hele åtte. Det monner enda mer i avstemmingene. – Hva er det MDG ikke har klart som Rødt klarte i denne valgkampen? – Vi er to helt forskjellige partier med veldig ulike velgergrupper, så det er vanskelig å sammenligne. Vi gikk frem i 16 av 19 valgdistrikt, vi har altså vokst i hele landet. Så skulle vi selvsagt vært over sperregrensen. Nå skal vi evaluere og se hva vi kan gjøre enda bedre neste gang. – FN ropte varsku med klimarapporten som kom i august. Hvorfor valgte ikke flere velgere å stemme på MDG, som har klima som sin viktigste sak?  – Det er tydelig at veldig mange med klima som sin viktigste sak har stemt også på andre partier i år, etter mange partier har kommet med store klimaløfter i denne valgkampen. Det må alle partier levere på i den neste stortingsperioden, og det må vi forvente at Støres nye regjering tar på alvor. – En trist dag  Margit Fausko, førstekandidat fra Buskerud, måtte også se utjevningsmandatet ryke da det ble klart at MDG ikke ville passere sperregrensen.  – Jeg kaller det for en skuffende seier. Vi gjorde jo historiens beste stortingsvalg for MDG, sier hun. – Jeg hadde håpet om at vi skulle klare det så vidt, men det gjorde vi ikke. Så det er en trist dag i dag. Når det er sagt, skal vi bruke stemmene godt. Folk må ikke undervurdere kraften av tredoblet antall MDG-representanter. Ulrikke Torgersen, førstekandidat for MDG i Rogaland, er blant dem som kunne kommet inn hvis partiet kom seg over fire prosent.  – Jeg hadde is i magen, men håpet selvfølgelig å bryte sperregrensen. Jeg visste at det var en kamp til siste slutt, og at det sto om få stemmer, sier Ulrikke Torgersen.  – Jeg er veldig stolt – både over valgkampen vi har gjort, og over at vi har tredoblet kandidatene på Stortinget. Også Torgersen og Fausko lover at resultatet skal evalueres i ettertid. – Man lærer noe av alle valgkampene, sier Margit Fausko.  – Ikke et dårlig valg  Ask Ibsen Lindal sto på førsteplass på MDGs stortingsliste i Sør-Trøndelag, og kunne som Fausko og Torgersen ha endt opp på Stortinget hvis MDG hadde passert sperregrensen.  – Vi skulle tatt sperregrensen. Samtidig er det viktig å si at MDG har lyktes. Vi har 110


Nå må fullvaksinerte også i karantene hvis en i husstanden blir smittet, dersom det er grunn til å tro at det er omikron-varianten.  WHO advarte mandag om at omikron-varianten av coronaviruset trolig vil spre seg over hele verden og kan få alvorlige konsekvenser i noen regioner.  Den norske regjeringen vil innføre tiltak for å bremse og forsinke spredningen her.  – Erfaringen fra coronapandemien så langt er at virusvarianter med økt smittsomhet vil spre seg til alle land, inkludert til Norge. For å begrense og forsinke spredningen her i landet innfører vi derfor en rekke offensive tiltak, skriver helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol i en pressemelding. Dette er de nye tiltakene, som regjeringen sier innføres «nå»: Dette er nye tiltak på grunn av omikron, men regjeringen skal også legge frem en ny, nasjonal coronastrategi tirsdag. Til den har de fått råd om blant annet munnbind og andre tiltak. FHI skriver at det foreløpig er for lite kunnskap om omikron til å anbefale grunnleggende endringer i den norske strategien på grunn av den:  – Inntil videre anbefaler Folkehelseinstituttet enkle tiltak med lav tiltaksbyrde for å forsinke introduksjon og spredning av omikronvarianten inntil mer kunnskap er tilgjengelig, skriver FHI i det faglige rådet.  Bakgrunn: Risikovurdering av omikron Hva en forsinkelse kan oppnå Regjeringens sier altså at de vil forsinke spredningen av omikron med nye tiltak. I sitt faglige råd, skriver FHI at det er «fornuftig å tenke gjennom hva man ønsker å oppnå med en forsinkelse».  – For eksempel er det ikke realistisk med grunnleggende bedre kapasitet for intensivbehandling i løpet av noen få uker, skriver FHI.  De påpeker at erfaringen fra alfa-varianten og delta-varianten er at de invaderer og blir dominerende i løpet av få uker. Og at ingen land (med et par unntak) klarer å holde varianter med økt spredningsevne borte. Derfor mener de at det trolig er fåfengt og svært kostbart å skjerme Norge for den nye varianten.  Et annet element, er at det er uklart hvor utbredt omikron allerede er i Europa.  – Hvis formålet er å få gitt oppfriskningsdose av vaksinen til flere grupper før en ny variant blir dominerende, kan en forsinkelse bidra, skriver FHI videre.  De konkluderer derfor med å anbefale denne listen med «enkle tiltak med lav tiltaksbyrde» for å forsinke – til de har mer kunnskap og flere over 65 år har fått oppfriskningsdose.


Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) skal på julebord denne uken. Hun mener det er viktig at folk får ha det gøy selv om det er pandemi og er lei av ordet dugnad. – Vårt mål er å få kontroll på pandemien over vinteren. Jeg vil være helseminister. Jeg vil ikke være coronaminister. Vi har mange pasienter som trenger helsehjelp og vi er nødt til å se dette i sammenheng. Det vi gjør for å håndtere pandemien må være forholdsmessig, sier Kjerkol. Hun møter VG på kontoret sitt i Helsedepartementet. De følger ikke Helsedirektoratets eksempel, som avlyste julebordet i år. – Vi har planlagt julebord på fredag og har tenkt å gjennomføre det på en trygg og god måte. Vi har et lokale hvor det går an å holde litt avstand, sier Kjerkol. – Det fortjener alle de som jobber i dette huset. De har jobbet døgnet rundt i snart to år, sier hun.  Vaksine viktigst Målet med innstrammingene helseministeren la frem i dag, er å begrense smitte, unngå overfylte sykehus og sprengt kapasitet i helsetjenesten.  Det aller viktigste tiltaket for å komme oss gjennom coronapandemien er den tredje vaksinedosen, sier Kjerkol. Men samtidig må folk få beholde sin personlige frihet, og hun minner om at tiltakene har negativ effekt for mange, særlig de som sliter mest fra før av. – Viktig å ha det gøy Kjerkol ønsker ikke å være festbremsminister, som Høyres Monica Mæland måtte være på samme tid i fjor.  – På et tidspunkt i pandemien var det nærmest asketisk, og det var nesten et poeng at vi måtte ofre ting. Er vi inne i en fase av pandemien der vi må huske at folk trenger å ha det gøy? – Ja, jeg mener det er viktig å ha det gøy. Personlig frihet og personlig ansvar er veldig viktige verdier i vårt samfunn. Det er noe med å styre en pandemi og styre landet gjennom pressekonferanser i en marmorsal, som gir litt assosiasjoner som vi skal reflektere over, sier Kjerkol.  – Hva slags assosiasjoner? – Veldig sterk styring og hvor myndighetene har tydelige beskjeder om hvordan folk skal leve livene sine. Nå har vi god beskyttelse gjennom vaksiner. Det er hovedgrepet vårt. Ny virkelighet Kjerkol har gått fra å være opposisjonspolitiker på Stortinget til å skulle fylle Bent Høie (H) sine sko. – Var du litt skuffa da du skjønte at det var dette du skulle jobbe med, ikke alt i Hurdalsplattformen du sikkert hadde gledet deg til? – Jeg var forberedt på det. Det som har vært konstant gjennom denne pandemien er usikkerheten. Jeg tror at også min forgjenger trakk pusten mange ganger og tenkte at nå er vi over kneika og nå skal jeg få jobbe med andre ting. Men det ble mye
pandemihåndtering hans to siste år, sier Kjerkol og legger til: – Vi får til begge deler, det er vi nødt til. Vi er nødt til å ha en fastlegeordning som fungerer, det blir ekstra synlig når vi får en mer ordinær vintersesong med luftveisinfeksjoner og influensa. – Dårlig metafor Helseministeren skryter av innsatsen til kommunene, samtidig ønsker hun seg nå enda høyere tempo på vaksinasjon med tredje dose, men understreker at det er naturlig at det har tatt tid siden kommunene ikke var forberedt på dette. – Vi skal inn i en ny runde. Hvor lenge kommer vi til å være det? – Hvis vi får gitt alle over 65 år den tredje dosen, så vet vi mye mer. Alt det vi vet nå tyder på at det vil virke positivt på presset på helsetjenesten. Så håper vi at det slår til. – Det er litt som å gå en femmila, så kommer du over målstreken og så nei, vi har en mil igjen, sant? Det kan jo være et litt motiverende budskap, men vi går ikke med tungen ut av munnen de siste milene, vi må prøve å få med alle på turen, sier Kjerkol og legger til: – Dårlig metafor. Jeg kjenner at jeg angrer på den, sier hun og ler

Skal få kontroll på pandemien:  - Vil ikke være coronaminister


Flere unge kvinner melder om lignende hendelser i Oslo. Ellisiv (27) skulle feire gjenåpningen av samfunnet 26. september på et utested i Oslo sentrum, men kvelden endte annerledes enn forventet.  – Jeg hadde vært ute for å trekke litt luft, og fant ikke kjæresten min da jeg kom inn igjen. Jeg gikk for å lete etter henne da en fyr plutselig tok tak i meg, sier 27-åringen om det som skjedde den kvelden. Hun ønsker ikke sitt fulle navn på trykk i VG. Mannen holder henne fast, mens han slikker henne på kinnet, forteller Ellisiv til VG. Han skal også ha holdt tak i hodet hennes og bitt henne i halsen.  – Jeg frøs helt til. Det var den første dagen klubbene åpnet igjen. Jeg hadde jo ikke vært nært et fremmed menneske på halvannet år.  Husker ikke deler av kvelden Ellisiv kom seg løs, og fant kjæresten i folkemengden.  – Da var jeg veldig opprørt, og gråt.  Minnene fra resten av kvelden er visket ut.  – Det neste jeg husker er at jeg har kommet hjem noen timer senere, og at kjæresten min kommenterer at jeg har blod på sokken og nedover beinet.  Etter å ha vasket vekk blodet legger Ellisiv seg. Morgenen etter oppdager hun at hun har et stort blåmerke og det som ligner på et sprøytestikk på låret, i området hvor mannen på utestedet hadde holdt fast i henne kvelden før.  VG skrev mandag om hvordan unge kvinner i Oslo har anmeldt nålestikking på utesteder.  – Vi ser på dette som svært alvorlig, sa påtaleleder Eirik Skøyeneie til VG da, og opplyste om at politiet kjenner til flere mulige tilfeller av neddoping. Oslo-politiet kunne ikke da si noe om hvor mange tilfeller av neddoping, eller forsøk på det, det er snakk om. De kommenterte heller ikke om tilfellene de kjenner til gjelder flere ulike former for neddoping, eller om det gjelder nålestikking. Flere har lignende opplevelser Ellisiv er en av flere kvinner som har kontaktet VG i etterkant av publiseringen. Kvinnene opplyser at de i ulike grad har opplevd å bli stukket med nål eller lignende på utesteder i Oslo. Det er ikke ett bestemt utested som går igjen, og heller ikke helt like opplevelser. Noen har fått tydeligere merker og blitt testet for både rus og smittsomme sykdommer, andre har kjent stikket men ikke merket noe annet.

VG har hørt fra seks kvinner om lignende hendelser. Først skjønte ikke Ellisiv hva såret var. Ikke før hun kom over en TikTok-video om hvordan unge kvinner i Storbritannia har meldt om å bli dopet ned med sprøytestikk på byen ser hun sammenhengen. Kvinnene skal ha blitt injisert med dop med nåler inne på tettpakkede dansegulv.  Merkene de britiske kvinnene viser fram på TikTok er like det hun selv fikk på låret. Det hadde allerede gått en del tid siden hendelsen, og dermed kunne ikke eventuell neddoping sjekkes. Stoffer som GHB går fort ut av blodet ifølge overlege Beate Nilsen ved Allmennlegevakten.  Saken ble henlagt I etterkant av VGs publisering mandag, bestemte Ellisiv seg for å anmelde saken til politiet. Hun delte også en TikTok-video om anmeldelsen. Tiktoken har nå over 200.000 visninger. Politiet har bekreftet overfor VG at de mottok anmeldelsen mandag kveld. Tirsdag ettermiddag ble saken henlagt da det ikke finnes tilstrekkelige opplysninger til å identifisere gjerningsmannen. VG har bedt om å få snakke med politiadvokaten. De ønsker ikke å kommentere noe mer, utover at sakene VG kjenner til er henlagt.  Reaksjonene på tiktoken har i hovedsak bestått av unge kvinner som blir satt ut av det Ellisiv forteller. – Man blir jo litt sånn: Hva gjør vi nå, liksom, sier Ellisiv til VG. I tillegg til at det kan være farlig å bli neddopet, er det også en risiko ved å bli stukket av urene nåler eller sprøytespisser generelt.  Det kan føre til forgiftning og smittsomme sykdommer, ifølge overlege Beate Nilsen ved Allmennlegevakten

Unge kvinner forteller om mareritt på byen


Myndighetene i Storbritannia har erklært nasjonal krisetilstand i møte med hetebølgen som rammer i løpet av helgen. I Norge blir det også mye varmere i starten av neste uke. Mandag og tirsdag neste uke er det meldt 41 grader ifølge nasjonale helsemyndigheter i landet. De varmeste områdene er ventet å være sentrale og østlige deler av England. Les mer om hetebølgen i Stobritannia her. Det er sendt ut et rødt varsel. Dette kan bli konsekvensene hetebølgen, ifølge BBC: I Spania er det nå registrert 84 dødsfall som kan tilskrives de ekstremt høye temperaturene de første tre dagene av de andre hetebølgen som slo inn over landet søndag forrige uke, ifølge El Pais. I den forrige hetebølgen, mellom 11. og 18. juni døde 700 mennesker som følge av den heten, ifølge spanske helsemyndigheter. – Opp mot 30 grader i Norge En talsperson for The Met Office, storbritannias svar på Meteorologisk institutt sier til The Guardian at hetebølgen er «unprecedented» og mener med det at de ikke har opplevd lignende i Storbritannia før. Talspersonen ber folk forberede seg som om det skulle være en storm som kommer og ta endre sine planer deretter. I Norge vil vi også få effekt at varmluftsbølgen. – Vi får stigende temperaturer i Norge tirsdag og onsdag til uken, sier Ina Ynnesdal, vakthavende meteorolog i Storm Geo til VG. Ifølge meteorologen vil Vestlandet få 20–25 grader, mens Østlandet og Sørlandet vil få temperaturer fra 25 til 30 grader. Trøndelag vil også merke varmluftsbølgen og vil få i overkant av 20 grader på onsdag og torsdag, mens Nord-Norge vil få økende temperaturer med rundt 20 grader på torsdag.  Dette skyldes varmluft som kommer opp fra Nord-Afrika i sammenheng med et høytrykk og det har ført til hetebølge i Sør-Europa denne uken. Varmluften trekker nå nord mot De britiske øyer hvor temperaturen som sagt vil stige kraftig gjennom i helgen og i starten av neste uke.  – Deretter vil varmluften trekke østover mot Sentral-Europa og Sør-Skandinavia, sier hun. Høytrykket ligger fortsatt nede på kontinentet og det er fortsatt mye skiftende vær i hele landet,  Mandagen kan bli veldig fuktig, spesielt på Vestlandet og nordover mens Sør- og Østlandet ligger mer i le og får ikke så mye nedbør, men det blir skyet her. Vått i Nord Finnmark får det desidert verste været. – Det blir vått med stor v. Jeg ville tatt frem både regnjakke, sydvest og regnhatt, sier vakthavende meteorolog Eirin Walstad Ristesund ved Meteorologisk institutt.  Enkelte områder i Finnmark har flomfarevarsel og kan se for seg store mengder regn til helgen.  – Vi har en merkelig situasjon der lavtrykkene går feil vei, og tar med seg masse nedbør fra øst. Derfor ser vi også at steder hvor de vanligvis ikke har så mye nedbør nå opplever mye regn.  Usikkert fremover Etter helgen vil derimot det bli litt mer lignende sommervær i nord. Og tirsdag og onsdag landet får vi størst effekt av varmluften som kommer inn fra sør. – Hvordan blir været inn mot neste helg? – Det er fortsatt svake lavtrykk som dominerer og det er ingen tydelig situasjon men temperaturene vil trolig synke litt inn mot helgen, sier Ynnesdal. Hun mener det er usikkert om høytrykket som nå ligger over Irland etter hvert vil komme inn over oss eller bli liggende der det ligger.


Over flere tiår ble unge jenter voldtatt, gjengvoldtatt og drapstruet av et nettverk i Telford i England. Politiet slaktes i ny rapport.  Det uavhengige granskingsutvalget ble nedsatt etter at avisen Daily Mirror i 2018 avslørte at et overgrepsnettverk kan ha unyttet opp mot 1000 barn over en periode på nesten 40 år i Telford i England. Avisen skriver at deres gransking av saken har avdekket at to pedofile startet nettverket i 1981. Da skal de ha sett seg ut jenter fra et lokalt barnehjem. Mandag publiserte utvalget sin rapport om overgrepene i Telford:  – Et overveldende gjentagende tema for granskingen har vært den forferdelige lidelsen forårsaket av ondskapen til de som seksuelt utnyttet barn for generasjoner av barn, sier leder i utvalget, Tom Crowther, ifølge BBC. Han forteller at granskingen har avdekket overgrep siden 1970-tallet.  Utvalget har snakket med 170 vitner, inkludert 37 ofre og deres familiemedlemmer. «Groomet» barn Politiet skal ifølge rapporten ha gitt barna skylden for overgrepene de var utsatt for – ikke gjerningsmennene.  Sky News skriver at gjerningsmennene møtte jenter, enten på gaten eller gjennom sine jobber som taxisjåfører eller matbud, og overtalte dem til å bli deres «kjærester».  De kjørte jentene rundt, eller kjøpte alkohol og sigaretter til dem, for så å utnytte dem seksuelt som betaling for tjenesten – såkalt «grooming». Unge jenter ble kjørt til avsidesliggende steder på natten og truet med å bli forlatt om de ikke deltok i seksuelle handlinger. Gjengvoldtekter var heller ikke uvanlig. Ofrene ble overtalt til å tro at det var helt normalt, ifølge granskerne.  Rapporten trekker også frem at flere jenter skal ha blitt «solgt» til andre menn på nattklubber og restauranter og på et «voldtektshus» som var operativt i flere år.  Ble drapstruet Vold og trusler om vold forekom ofte, slår rapporten fast.  – Overgriperne minnet jenter på hva som skjedde med Lucy Lowe og ville fortelle dem at de var «neste» dersom de fortalte noen om det, heter det i rapporten.  16 år gamle Lucy Lowe ble drept da huset hennes ble påtent av den da 26 år gamle taxisjåføren Azhar Ali Mehmood (26). Hennes 17 år gamle søster og mor døde også.  Da Lowe var 12 år gammel ble hun misbrukt av Mehmood. 14 år gammel fødte hun en datter. Da hun ble drept var hun gravid for andre gang. Mehmood er faren til begge barna. Han ble i 2001 dømt til livstid for drapene, men ble aldri dømt for voldtekt. I 2018 ble Lowes da 18 år gamle datter Tasnim Lowe intervjuet av BBC:  – Vi hadde likt å se faren min vise at han angrer og en etterforskning rundt hvorfor han aldri ble siktet for seksualforbrytelser, sa hun da.  BBC oppsummerer andre hovedfunn i rapporten slik:  Fryktet å bli stemplet som rasister Rapporten beskriver hvordan politiet unnlot å ta etterforskningsskritt i frykt for å bli stemplet som rasister, «på grensen til motvilje» til å etterforske kriminelle handlinger begått av det som er beskrevet som det «asiatiske samfunnet».  Rapporten beskriver hvordan ledelsen i politiet skal frykte raseopptøyer.  Ifølge Sky News har granskingsutvalget hørt vitnemål som beskriver at politiet i enkelte etterforskninger mislyktes med å iverksette tiltak i frykt for å bli stemplet som rasister. Politiet skal også ha fryktet negative oppslag i pressen i etterforskningen av mennene.  Rapporten slår fast at de fleste gjerningsmennene i saken har sørasiatisk opprinnelse. Det har også samtlige av de som ble dømt.  Politiet beklager Etter rapporten ble publisert tirsdag, skriver West Mercia Police på sine nettsider at de beklager overfor ofrene. Granskingen viser at politiet gjorde betydelige feil, heter det i uttalelsen. – Unnskyld til ofrene og alle som er berørt av seksuelt misbruk i Telford, skriver politiet og fortsetter:  – Våre handlinger strakk ikke til for hjelpen og beskyttelsen dere skulle fått fra oss, det er uakseptabelt, vi har skuffet dere.  Totalt ti menn er dømt for seksuelle overgrep mot unge jenter

Skrekkrapport:  Opp mot tusen barn misbrukt, voldtatt og truet på livet


EUGENE (VG) Det ble ingen VM-finale for Amalie Iuel på 400 meter hekk, men etter to gode løp håper 28-åringen på nye rekorder i tiden som kommer. Den norske hekkeløperen gikk inn i semifinalen med en flunkende ny bestenotering satt natt til onsdag. Hun fulgte opp med nok en solid tid i torsdagens semifinale, men var sjanseløs i jakten på en plass i finalen. – Jeg er fornøyd med at jeg fikk satt sammen to relativt gode løp på såpass kort tid. Jeg er fornøyd med at jeg løper stabilt på 54-tallet, for det har jeg gjort noen ganger denne sesongen her. Jeg ligger relativt nærme persen min. Når du løper såpass stabilt, er det bare et spørsmål om tid før du tar et jafs av den tiden, sier Iuel til VG. Tiden 54,81, som holdt til å bli nummer seks i semifinaleheatet, er Iuels tredje beste i karrieren. Den personlige bestenoteringen hennes, som hun satte natt til onsdag, er på 54,70, en forbedring på to hundredeler. – Hun klarer å løpe to av sine beste løp i ett og samme VM, konkluderte NRK-ekspert Christina Vukicevic. Ettersom de andre heatene hadde svært gode tider, måtte Iuel perse med 98 hundredeler for å gå videre på tid. Dermed var det mer sannsynlig å gå videre ved å bli blant de to beste. Det klarte hun altså ikke. Til slutt var hun 1,09 sekunder unna å gå videre på tid. – Hvor mye er det sekundet? – Ett sekund er mye, men hvis du tar litt og litt på hver hekk, er det mulig også. Det er det som er så frustrerende med hekk. Det er så mye å hente, men samtidig så mange steder å rote bort tid også, i og med at du skal over ti hindringer. Ett sekund er mye og lite på en gang, men akkurat i dag føles det ut som mye, sier Iuel.  Historien gjentar seg med andre ord for Iuel. I VM i 2019 satte hun også ny pers i det innledende heatet, før hun deretter fikk en svakere tid i semifinalen og ikke maktet å gå til finalen. 28-åringen forteller at hun for første gang i løpet av karrieren følte at hun kom til å klare å løpe 15 steg til den niende hekken. Å prøve på nettopp det i semifinale i VM, kan imidlertid ha vært en feilvurdering, erkjenner hun. – Jeg tenkte at jeg måtte «gutse» for å prøve å sette enda en pers. Jeg prøvde, men det holdt ikke, så da måtte jeg ta et juksesteg inn på den niende hekken. Da mistet jeg ganske mye fart, det ble litt tripping og stoppet litt opp. Da er det vanskelig å re-akselerere og komme opp i fart igjen, forklarer Iuel. 28-åringen står også oppført til å løpe 4x400 meter for det norske laget sammen med Elisabeth Slettum, Linn Oppegaard og Astri Ayo Lakeri Ertzgaard. Det er forsøket natt til søndag norsk tid, med finale natt til mandag. – Det blir først og fremst kjempegøy. Det er mange jenter som gleder seg til det, sier Iuel. Om en snau måned, den 15. august, starter EM i friidrett i München. Seks europeere var bedre enn Iuel under nattens heat. – Det forteller at det kommer til å bli en kamp i EM om finaleplassene. Man kan ikke tenke at man lett skal ta seg til en finale, for det er absolutt ikke sikkert i det hele tatt. Det må kjempes for. Jeg tror man må gå ganske «all in» i semifinalen for å komme seg dit, sier Iuel. Se hvordan det gikk da VG-journalistene Solveig Strømme og Mats Arntzen testet hastigheten på 1500-meter.


Onsdag forrige uke spilte det ene laget til Ørn-Horten en kamp i gruppespillet i Dana Cup. Det endte med at motstanderlaget gikk til angrep på dommeren. – Det begynte å bli høy temperatur, og de hadde fått fire-fem tette gule kort. Så bygde det seg fort opp. Det sier Aron Folmoe, lagleder for et av Ørn Horten-lagene under Dana Cup. Han var selv til stede, og ble vitne til hendelsen. På stillingen 2–1 til motstanderlaget halte lagets keeper ut tiden såpass lenge at han ble belønnet med gult kort fra dommeren. Da svarte keeperen med å vise dommeren langfingeren.  Det resulterte i at dommeren dro opp et nytt kort fra lommen. Denne gangen med en rød farge. Det fikk begeret til å renne over for resten av laget – alt dette ifølge Folmoe. – Da keeperen fikk det røde kortet, stormet et par spillere mot dommeren og begynte å angripe ham, forteller Folmoe til VG. VG har forsøkt å få en kommentar fra motstanderlaget uten hell.  Foresatte, tilskuere og trenerteamet til Ørn Horten måtte aktivt gå inn og fjerne spillerne fra motstanderlaget som flokket seg rundt dommeren.  – Han ble dyttet og sparket. Han lå og holdt seg til bena og klarte ikke å gå, sier Folmoe. Dommeren ble liggende nede og måtte få behandling av Ørn-Hortens fysioterapeut. – Han var sjokkert og redd i etterkant. Jeg fikk fulgt ham bort til sekretariatet. Der fikk vi lagt på is og kompresjon. Det gikk greit, men han dømmer nok ikke så mange flere kamper i dag, forteller Even Eide Eriksen, fysioterapeut i Ørn Horten, til VG.  Kampen ble umiddelbart stoppet. VG har vært i kontakt med Dana Cup-administrasjonen. De forteller at Ørn-Horten er tilkjent en 3–0-seier etter hendelsen.  Torben Vandsted, pressekontakt i Dana Cup, forteller at motstanderlaget kom med forslaget på eget initiativ, og forteller videre at keeperen ble utestengt resten av turneringen. Laget får imidlertid fortsette å spille som normalt. – Det blir en personlig straff. En slik hendelse må få konsekvenser for spilleren, sier Vandsted.  Dommeren ble sendt til konsultasjon ved turneringens egen sykeavdeling.  I forrige uke ble Gothia Cup spilt i Göteborg. Der endte den ene kampen med et stort slagsmål:

Norsk lag ble vitne:  Dommer banket opp på Dana Cup


Den 15 år gamle jenta er pågrepet, ifølge P4 Stockholm. Jenta er mistenkt for å drept sin ti år gamle lillebror, erfarer Aftonbladet. Onsdag ettermiddag skriver Aftonbladet at jenta er pågrepet og varetektsfengslet.  Politiet selv, opplyser kun at det er en forbindelse mellom siktede og offeret. – En person under 18 år er arrestert, mistenkt for drapsforsøk. Mistanken ble søndag endret til drap, da den fornærmede døde. Den mistenkte er nå mistenkt for drap, opplyser politiet.  Det var lørdag kveld at politiet rykket ut til en adresse i Vällingby, vest i Stockholm i Sverige, hvor et barn ble funnet med alvorlige skader. Personen døde senere av skadene. – Tingretten har vurdert at det gjennomføres pågripelse. Vi har en omfattende etterforskning som pågår, og min vurdering er at mistanke foreligger av sannsynlig årsak, sier statsadvokat Josefina Yalo til Aftonbladet.  Ifølge opplysninger til Aftonbladet, skal både politi og sosiale myndigheter ha varslet om jenta tidligere. Expressen skriver at jenta har historikk med flere psykologiske utredninger.  Politiet sier at drapet har skjedd innendørs. Flere beboere i nærheten skal ha vært vitne til angrepet, og forsøkt å utføre livreddende førstehjelp på gutten, skriver avisen. Jentas advokat Douglas Lidberg sier til Aftonbladet at hans klient bestred arrestasjonsbegjæringen. Han ønsker ikke å kommentere ytterligere.

Svenske medier:  15 år gammel jente mistenkt for å ha drept lillebroren


– Jeg liker ikke det jeg ser, sier hvalrossekspert Rune Aae. Han ber folk holde seg unna kjendishvalrossen Freya, som har skapt oppstandelse i Oslo. – Hun får jo ikke fred, sier Aae til NTB.  Tirsdag formiddag strømmet det til med skuelystne båtfolk med mobilkameraer, som dro tett opp til båten hvor Freya lå og slappet av i Frognerkilen. Til tider var det flere båter og vannscootere rundt henne på én gang.   – De er altfor nærme, synes jeg. Og det er jo ikke bare én båt, men et titalls båter, sier Aae.  Han fulgte tirsdag med på TV-sendinger fra stedet og kunne blant annet observere at hvalrossen reagerte med brå bevegelser da enkelte båter kom for nærme.   – Alt tydet på at hun ønsket å komme seg vekk. Men det gjorde hun ikke, fordi hun var fanget mellom båten som kom og den båten hun selv lå i, sier han.  Fikk båten sin ødelagt VG har vært i kontakt med eieren av båten, Mathias Ysen Brandt-Kjelsen. Han var på vei til Frankrike, hvor han skulle på ferie, da båtforeningen ringte og fortalte at hvalrossen Freya hadde gått om bord i båten hans.  – Det er veldig kjipt og ødelegger store deler av sommerferien.  Brandt-Kjelsen forteller at det er svært sannsynlig at båten må «skrotes».  – Det er litt kjipt for båteierne, men hvalrossene må få leve de også. Jeg har pratet med forsikringsselskapet, og de sa at de tror det blir ordnet – jeg håper de ordner opp raskt.  Videre sier Brandt-Kjelsen at han tror hvalrossen bet i båten hans.  Flere skademeldinger Forsikringsselskapet If har fått inn flere skademeldinger som følge av skader påført av hvalrossen Freyas båtliv i Oslo. – Det er jo ikke slik at det står når man kjøper en båtforsikring at den dekker skader av en hvalross, sier Sigmund Clementz, kommunikasjonssjef i If, til Aftenposten. Han sier at If likevel vil dekke skader påført båter som følge av Freyas ferd. – Dette er en utenforliggende hendelse som skader båten. At en litt rampete hvalross kommer på besøk, kan man se på litt som hærverk, sier Clementz. Han vet ikke nøyaktig hvor mange skademeldinger selskapet har fått inn som følge av Freya, eller for hvor mye. – Jeg råder dem som får skader, til å melde inn så raskt som mulig slik at man får gjort utbedringer på båten. Jeg vil også tipse alle som har båt rundt Oslofjorden om å titte til båten litt oftere enn det man gjør ellers, sier Clementz. Slapper av i 20 timer Aae er doktorgradsstipendiat i naturfagdidaktikk ved Universitetet i Sørøst-Norge, og har fulgt spesielt med på hvalrossen Freya over lang tid. Nå mener han det beste er å sperre av området i Oslo hvor hvalrossen ligger, i stedet for å jage henne.  Både mandag og tirsdag har det blitt forsøkt å spyle henne bort fra steder. Blant annet var havnepolitiet på plass med en vannslange for å spyle henne bort fra en båt tirsdag.  – Hun skal slappe av i opptil 20 timer. Når hun hele tiden blir stresset opp av folk og folks tilstedeværelse, er det jo ikke bra for dyret, sier Aae, som tirsdag var på vei til området hvor Freya ligger for å snakke med brannvesenet.  Skal ha drept svane De siste dagene har hvalrossen hatt tilhold i Frognerkilen i Oslo. Erfaringsmessig blir hun værende på nye steder i to til fire dager før hun drar videre, ifølge eksperten.  Freya ble for alvor kjendis etter et besøk i Kragerø tidligere i sommer, hvor hun tok seg til rette og slappet av på flere fritidsbåter. Det har hun også gjort i Oslo. Tirsdag har for øvrig VG publisert en video som viser at Freya går til angrep på en svane i Oslo. Et vitne avisen har snakket med, opplyser at svanen døde. Også mandag var Freya til besvær for lokalbefolkningen. En roer fra Christiania roklubb ville ut på rotur, men ble stoppet av Freya, som lå på flytebryggen

Forsikringsselskap:  Har fått flere skademeldinger


Slaget ved Waterloo ble Napoleons nederlag. 200 år senere har arkeologer funnet skjelettet til en av soldatene som ble drept under slaget.  Over 20.000 ble drept under slaget ved Waterloo den 18. juni i 1815. Slaget mellom Frankrike under Napoléon Bonaparte og britiskledede koalisjonsstyrker samt prøyssiske styrker, ble Napoleons endelige nederlag. Han ble i etterkant sendt til eksil på øya Sankt Helena, og Ludvig 18. ble gjeninnsatt på den franske tronen.  I årene som har gått siden slaget er det svært få av de døde soldatene som har blitt funnet.  Over 200 år senere har en gruppe arkeologer, krigsveteraner og studenter funnet et komplett skjelett av en av soldatene som ble drept under slaget.  – Jeg har vært slagmarksarkeolog i 20 år og har aldri sett noe lignende. Vi kommer ikke nærmere den harde virkeligheten i Waterloo enn dette, sier professor Tony Pollard i en pressemelding.  Han er ansatt ved Universitetet i Glasgow og leder utgravingen.  Teamet har gravd i Waterloo siden 2015, men hadde en pause under pandemien.   I tillegg til funnet av skjelettet har de også funnet skjelettet fra en hest, bokser med ammunisjon, medisinsk avfall og skjelettrester fra både armer og bein.  – Å finne levninger etter mennesker kan sette i gang en rekke sterke følelser, fra glede over funnet til en forståelig tristhet, siden dette sannsynligvis er en soldat, sier Rod Eldridge, krigsveteran og en av prosjekts ledere. Det antas at mange av de drepte fra Waterloo-slaget ble brent på bål eller sendt til Storbritannia som menneskelig gjødsel.  Historikere tror også at mange ble lagt i massegraver som ennå ikke har blitt oppdaget.


Verdens hav blir varmere og varmere. Det gjør at noen arter trives bedre, som brennmanetene i Middelhavet. Spøkelsesaktige svermer av brennmaneter har inntatt kysten ved Middelhavsbyen Haifa i Israel. Det skriver nyhetsbyrået Reuters, som også har tatt flere bilder der en ser at vannet er fylt med små prikker. Manetene gjør det nærmest umulig å bade i middelhavsvannet.  Trolig skyldes økningen i antall maneter at vannet blir varmere. En konsekvens av global oppvarming.  Den globale oppvarmingen nærmer seg en grad. Målet er å begrense oppvarmingen til under to grader, men helst under 1,5.  En viktig del av å nå dette målet er å få ned utslippene.  Norge skal redusere utslipp med 50 til 55 prosent innen 2030. I 2021 falt utslippene med 0,3 prosent. Regjeringen mener vi klarer å nå målene, men forskerne er ikke like sikre. Fremmede maneter  Ifølge Havforskningsinstituttet er brennmaneter en vanlig sommergjest også hjemme i Norge.  Men de er ikke av samme art som den i Middelhavet. De norske manetene trives ikke i varmt vann. Forsker Tone Falkenhaug ved Havforskningsinstituttet forklarer at manetene som blomstrer opp ved Israel, er fremmede arter som har kommet seg fra Rødehavet via den kunstige Suezkanalen til Middelhavet.  – Det er et stort problem for Middelhavet. Slike fremmede arter har en tendens til å blomstre opp, sier Falkenhaug.  Denne fremmede manetene trives bedre når det blir varmere. Den skal også brenne kraftigere, enn de norske. Et varmere hav har konsekvenser for flere arter. VG har nylig skrevet om den fremmede arten stillehavsøsters som inntar norskekysten. – Gjør virkelig skade Brennmanetene i Israel har fått store konsekvenser for turismen. Reuters skriver at landet mister 10 millioner dollar i året på grunn av manetene.  De skaper også problemer for fiskere, og tetter avsaltingsanlegg.  Hver sesong øker antallet maneter, ifølge myndighetene.  – Vannet blir varmere og varmere og vi kan se flere og flere brennmaneter, sier Guy Lavian, ved Israels Natur- og parketat til Reuters. – De gjør virkelig skade her. Du kan definitivt si at global oppvarming bidrar til disse massive svermene, sier han.  Konkurrerer om mat og områder Brennmanetene konkurrerer med annet liv i havet om mat og leveområder.  Ifølge Israels Institutt for økologi og miljøvitenskap (ISEES) bidrar overfiske til å gjøre det enklere for brennmaneten å overleve, skriver Reuters.  Instituttet mener også at Suezkanalen bidrar til at flere fremmede arter kommer seg fra Rødehavet til Middelhavet, som flere ulike typer brennmaneter.  Også lekkasjer fra landbruksgjødsel gir næring til brennmanetene, ifølge ISEES.

Brennmaneter i Middelhavet:  - De gjør virkelig skade


VILNIUS (VG)  Hvis president Putin lykkes i Ukraina, så vil Kreml komme etter oss, sier Gitanas Nausėda, Litauens president, til VG. For tre tiår siden var litauerne borgere i Sovjetunionen, men valgte selv medlemskap i Nato og EU da muren falt og republikken fikk bestemme sin egen framtid. Nå kjenner de på dyp uro igjen. I dette intervjuet med VG, snakker Litauens president åpent om risikoen for et russisk militært angrep mot de baltiske landene: – Jeg kan dessverre ikke utelukke det, sier president Nausėda. Kreml vil komme etter oss  – Ingen i Europa kan føle seg trygge akkurat nå. Hvis de lykkes med sin militære intervensjon i Ukraina, vil Kreml komme etter oss. Kanskje vil det skje i morgen, i Baltikum. Og deretter kanskje Romania og Moldova. Og kanskje til og med andre land i Europa.  – Derfor må vi nå stå sammen i Europa og forsterke vårt forsvar. Denne forståelsen er på vei nå, og jeg ser hvordan Natos medlemmer har endret syn bare på noen dager. Illusjoner om Russland fra to uker tilbake, er forduftet nå. Det er bra vi får åpnet øynene og ser hva slags land vil står opp mot, legger han til. Mandag morgen var han på telefonen med Natos generalsekretær Jens Stoltenberg i Brussel.  Nausėda sier han merker en forskjell internt i Nato på bare noen få dager: – Etter Natos toppmøte fredag er alle fullmakter på plass. Nå må vi ta dem i bruk, sier han. – Men mange vil advare mot at Nato engasjerer seg så sterkt at alliansen blir en direkte part i konflikten i Ukraina? – Vi må ikke la oss skremme, sier den litauiske presidenten. – Putin spiller krigsspillet godt. Han vil forsøke å ydmyke oss steg for steg. Han har begynt å snakke om atomvåpen, om å høyne beredskapen. Men det er gamle tricks. Hensikten er å skremme oss slik at vi lar være å foreta oss noe. Men nå er det tiden for å handle. Tiden for retorikk og snakk er over. Nå er styrke det eneste språket som Putin forstår. Takknemlig - men ikke nok Gitanas Nausėda (57) er utdannet økonom . Han har arbeidet i den litauske sentralbanken og vært sjeføkonom i svenskeide SE-banken. I 2019 ble han valgt til landets president. Som sine forgjengere har Nauseda jobbet utrettelig for å styrke garantiene for landets uavhengighet fra Russland. Internt i Nato og EU har han beskrevet trusselen som hans folk har følt siden Russland gikk inn i Ukraina i 2014. I 2017 etablerte Nato en fremskutt bataljon i Litauen. Norge har hatt soldater der siden. Søndag ble Natos styrke forsterket med omlag 50 norske soldater. –  Vi er takknemlig for at både Norge, Tyskland og Nederland sender flere soldater. Men tallet er ikke det viktigste. Vi må være sikre på at disse soldatene blir i Litauen og forsvarer oss i tilfelle en russisk intervensjon. Så etterspør vi mer patruljering med kampfly, og mer luftvern.  Det snakker vi med Nato om nå, sier Nausėda. Ikke nok med hjelmer Søndag kveld hadde han Ukrainas president Voldomir Zelenskyj på telefonen. – Hva slags forventninger har Zelenskyj til medlemslandene i EU og Nato nå? – Hans væpnede styrker trenger militært utstyr og våpen. Hjelmer og beskyttelsesvester er ikke nok, sier Nausėda. I Norge har Støre-regjeringen akseptert å bidra med beskyttelses-utstyr, men ikke våpen. – Nå ser jeg hvordan vestlige ledere fra en dag til en annen endrer syn på det, og det er bra. For noen dager siden var det helt utenkelig at Tyskland ville eksportere våpen. Og det er bra, for Putin ser at vesten står sammen nå. At Putin trodde han kunne splitte Nato-landene er kanskje hans største tabbe nå. – Så må sterkere sanksjoner på plass. Nato-landene må samlet styrke sin motstandsevne gjennom mer felles forsvar og avskrekking. Det er et språk Putin forstår, legger presidenten til

Litauens president til VG:  - Ingen i Europa kan føle seg trygge


HOLMENKOLLEN (VG) Skidronningen Therese Johaug (33) gleder seg til mer tid hjemme sammen med partner Nils Jakob Hoff (37), og ønsker å stifte familie.  – Ett eller to VM-gull til gjør ikke meg noe lykkeligere når jeg har opplevd alt som en langrennsløper bare kan drømme om. Men hvis jeg sitter her om ti år og fortsatt hadde prioritert kun meg selv med ski – men ikke kunne få familie, kunne jeg aldri i verden levd med meg selv resten av livet, sier Johaug på en pressekonferanse.  Den overlegne 33-åringen forteller at det er hovedgrunnen til at hun legger opp nå.  – Det er det viktigste. Jeg har lyst til å bli mamma i fremtiden, sier Johaug, som var suveren på tremila i Holmenkollen lørdag. De siste dagene har tårene rent, og hun gråt også mens hun mottok Kollen-hyllesten for siste gang i solskinnet. Hun er samboer og forlovet med Nils Jakob Hoff, den tidligere roeren som fredag vant NRK-serien «Mesternes mester». Johaug sier selv at det hadde vært moro å være med om noen år.  – Jeg kjenner at livet er mer enn langrenn, og da vet jeg har god tid til å stifte familie når jeg gir meg nå, sier Johaug. Hoff var smittet sist uke, og Johaug bodde en periode i gjestehuset for å holde avstand. Paret diskuterte dermed fremtiden til Johaug gjennom kjøkkenvinduet.  Den endelige avgjørelsen om å legge opp tok hun sist fredag, for åtte dager siden.  – Han har vært veldig støttende og sagt at jeg må gjøre det som er rett for meg, men han ble veldig sjokkert fra den ene dagen hvor jeg var veldig i tvil – til den neste dagen hvor jeg hadde bestemt meg, sier Johaug. – Det var et døgn som var veldig turbulent med følelser og hva jeg skulle velge. Jeg følte jeg måtte ta et standpunkt, og jeg vet innerst inne at dette var det rette, men her og nå føler jeg at det er litt feil også, sier Johaug videre.  Johaug fikk flere spørsmål om det kan komme et mulig comeback, som for eksempel til Trondheim-VM 2025.  – Det er lov å håpe, men det er ikke det jeg går inn for nå. En skal aldri utelukke noen ting, og jeg har trøstet meg med det i de tyngste stundene: «Det går alltid an å gjøre comeback», sier Johaug. Hun gleder seg til å kunne bruke flere dager hjemme med hennes nærmeste. – Jeg ønsker mer tid med familien og kjæresten min. Samtidig vil jeg bidra mer inn i Johaug-merkevaren. Det er mye som skjer der også, sier Johaug til VG. Dalsbygd-kvinnen er spent på en ny tilværelse, men ser frem mot færre reisedøgn.  – Jeg gleder meg først og fremst til å få mer tid hjemme. Det siste året har vært heftig med mye reising og restriksjoner. Da blir det godt å få mer tid hjemme, sier Johaug. Nå venter kun verdenscuphelgen i Falun neste helg, NM og noen turrenn på tampen av sesongen. Hun avviser en stor satsing på friidrett i fremtiden, men det kan hende hun vil stille i enkelte løp.


Moderna har blandet to ulike coronavarianter i en vaksine. Resultatet lover godt, mener Anne Spurkland.  Ekspertene spår en høstbølge og FHI meldte onsdag at de åpner for at de over 80 år kan ta en andre boosterdose til de eldre før vinteren. Da er spørsmålet hvilken vaksine Norge da skal tilby. Hittil har det vist seg at omikron-vaksiner fra selskaper som Pfizer og Moderna ikke har gitt bedre resultater enn den opprinnelige vaksinen vi har fått. Men nå har Moderna prøvd noe nytt: En kombinasjonsvaksine som inneholder spikeproteinet fra både det opprinnelige wuhan-viruset og fra beta-viruset, som har flere like mutasjoner som omikron.  Spikeproteinet, taggene som stikker ut av coronaviruset, er «hovedingrediensen» i vaksinene. Og da ble resultatet et annet:  – Dette er lovende resultater. Det viser at det er mulig å justere mRNA-vaksinene slik at de passer bedre til varianter av viruset som sirkulerer nå. Det ser ut som det beste vi har så langt når det gjelder alternative variantvaksiner, immunolog, professor og forfatter Anne Spurkland til VG. Kombinasjonsvaksinen kalles bivalent, fordi den har mRNA for to ulike spikeproteiner som immunforsvaret kan reagere på. De fleste nordmenn er vaksinert med Moderna- eller Pfizer-vaksinen, som begge beskytter veldig godt mot alvorlig sykdom. Men da omikron-varianten dukket opp, klarte ikke vaksinene å beskytte de fleste mot å bli smittet.  Kan sørge for færre smittede Det er altså her denne kombinasjonsvaksinen kan være en redning, fordi den klarer å holde antistoff-nivåene høye over tid. Disse antistoffene hindrer deg i å bli smittet i utgangspunktet. – En ting er at vaksinene nå gir god beskyttelse mot alvorlig sykdom, men ikke like godt mot infeksjon. Så man kan håpe at ved å få dratt opp mer antistoffer mot varianter, får man bedre beskyttelse også mot infeksjon, forklarer immunologen, og utdyper: – Effekten vil være at hvis man gir denne boosterdosen til ganske mange, i hvert fall eldre og helsepersonell, kan man få mindre spredning av virus på sykehus og sykehjem. Og det er positivt. Kan være på plass innen høstbølgen Moderna legger i en pressemelding til at de holder på med å teste en annen versjon av denne kombinasjonsvaksinen som de tror kan gi enda bedre beskyttelse. De resultatene kan komme i slutten av mai eller begynnelsen av juni.  Håper er at vaksinen blir produsert i sommer slik at den er på markedet innen høstbølgen. Modernas studie er liten, med 896 deltagere. Artikkelen der de publiserte funnene er en preprint, som betyr at studien ikke er fagfellevurdert av uavhengige fagmiljøer.  Spurkland understreker at Moderna ikke har testet vaksineeffektivitet i denne studien, bare sett på antistoff-respons i blodprøver.  – Men antistoff-nivåene pleier å være en bra indikasjon på hvor godt beskyttet man er.