ROMA (VG) Gareth Southgate (50) har snudd opp ned på en elendig engelsk trend. Men flere barrierer må brytes hvis de skal gå hele veien. Kanskje er det denne statistikken som best oppsummerer hvilken forvandling England har gjennomgått siden Southgate tok over som engelsk landslagssjef: Under Southgate har England vunnet fire utslagskamper i mesterskap. Før Southgate hadde England vunnet tre utslagskamper på de ti foregående mesterskapene. – Gareth har vært strålende, sier Harry Kane til VG etter 4–0-seieren over Ukraina. Tomålsscoreren mot Ukraina kjenner sjefen godt etter å ha jobbet med ham både på U21- og A-landslaget. – Han gir troppen ro og samler oss. Det viktigste han gjør, er å samle oss. Enten du spiller, er på benken eller i troppen, så har han skapt et lagmiljø der drar alle i samme retning, sier kapteinen og fortsetter: – Han er en fantastisk trener. Han har veldig gode ideer. Han gjør ting slik han ønsker å gjøre det, men er åpen for å snakke om enkelte ting med enkelte spillere. Han omtaler Southgate som «generelt bare en skikkelig bra fyr». – Guttene liker ham veldig godt. Vi vil spille for ham og vinne for ham, sier Kane. Midtbanespiller Mason Mount trekker frem Southgates evne til å ta hensyn til ulike motstandere og omstendigheter som en nøkkel til at han lykkes så godt i utslagskampene. – Han har vært veldig tilpasningsdyktig, sier Mount til VG. – Måten vi trener på under ham, er også en enormt viktig del av vår forbedring. Han bytter ofte på laget, alle kan håpe på å få muligheten. Det er en viktig grunn til suksessen, sier Chelsea-stjernen. Selv peker ikke Southgate på seg selv da han får spørsmål om hva som har vært de viktigste årsakene til den engelske oppturen. – Det har vært så mange ting på veien, så mange folk involvert. Vi har fantastiske spillere og et veldig godt støtteapparat som har skapt et godt og profesjonelt miljø, sier Englands landslagssjef til VG. Det har riktignok ikke bare gått én vei, understreker mannen som ledet England da de røk ut i semifinalen av VM mot Kroatia for tre år siden. – Vi har måttet lide for å komme dit vi er. Vi har hatt noen vanskelige kvelder og tøffe kamper, men vi spiller nå med mye tro på oss selv. Spillerne ser hva som er mulig, sier Southgate. Som vanlig oppfordrer han til ro i forkant av onsdagens semifinale mot Danmark på Wembley: – Vi har fortsatt en lang vei å gå. Vi er ikke fornøyd. Dette var en ny fornøyelig kveld for folk, men allerede før kampslutt tenkte jeg på neste utfordring.


Abid Raja (V) forteller at han og kona var langt fra likestilte i de første fasene av ekteskapet deres. «[...] jeg har forsøkt å kontrollere henne slik mange menn gjør». Det skriver Raja i en Facebook-post om biografien hans, som kommer i bokform i august.  VG har bedt ham utdype hva som ligger i det. – Jeg har vokst opp i en muslimsk familie fra landsbygda i Pakistan. Der eksisterer det en gitt rangordning. Den eldste mannen bestemmer, deretter den nest eldste mannen, så en litt yngre mann og så videre, sier Venstre-politikeren.  – Når du vokser opp i et hjem med sånne holdninger, blir de holdningene etter hvert internalisert. Både ukulturen og de utdaterte tradisjonene blir en del av deg, fortsetter ministeren. – Hadde ikke rollemodeller Han forteller at det har tatt tid å kvitte seg med disse holdningene. Da han giftet seg med kona Nadia Ansar i 2001, var de fortsatt en del av ham. – I starten av ekteskapet vårt spurte for eksempel Nadia meg om lov hvis hun skulle reise på en konferanse eller jobbsamling utombys. Jeg forventet av henne at hun spurte og hun tok det for gitt at hun skulle spørre. Raja forteller at kona har vokst opp i et hjem med samme kjønnsroller som han selv. Derfor var de begge fengslet av de samme kulturelle forventningene, beskriver han. – Vi hadde jo ikke hatt noen rollemodeller som kunne utfordret det synet, sier kulturministeren. I en SMS til VG skriver Nadia Ansar at hun er stolt av mannen sin «som gir ut en så nådeløst ærlig bok». Hun ønsker ikke å la seg intervjue om selve innholdet i boken før den kommer ut. Kona forlangte endring Raja sier han er langt fra å ha disse holdningene i dag. Særlig kona og hans egen utdanning bidro til å endre holdningene deres, forteller Raja. Når han ser tilbake, takker han kona for at hun utfordret hans syn på verden. – Det var ikke sånn at likestillingen bare kom dalende over meg. Nadia var beinhard på å forlange endring.  I starten var endringene av praktisk karakter, forteller Raja: Ta oppvasken. Skifte bleier. Vaske huset. – Hun tvang meg i realiteten til å bli likestilt lenge før jeg hadde internalisert de holdningene. Men hun fikk meg til å gjøre disse tingene, og sakte, men sikkert endret holdningene mine seg. Politikeren sier at han ikke tror at majoritetssamfunnet i Norge forstår hvor sterke mekanismene kan være i religiøst konservative familier.  – Det at jeg skulle bli likestillingsminister i Norge, det er nesten for godt til å være sant. Det er heldigvis ikke umulig med en slik reise, men det er heller ikke lett. Hvor vanskelig det er for andre i den situasjonen, vil jeg gjerne formidle med boken. Klarer Abid Raja å bli intervjuet mens han hopper i fallskjerm? Se selv:

Likestillingsminister Raja:  «(...) jeg har forsøkt å kontrollere henne slik mange menn gjør»


Nå må Monica Mæland (H) komme hjem og rydde opp i «ukulturen i politiet», krever SV-nestleder Torgeir Knag Fylkesnes, etter sakene om påstått samrøre med Norsk Narkotikapolitiforening.  – Det har vært helt stille fra Mælands side. Hvis justisministeren hadde vært prinsipiell, ville hun ha tatt tak i dette umiddelbart og innkalt politidirektøren på teppet, sier Fylkesnes.  Han viser blant annet til NRKs avsløring om at politidirektør Benedicte Bjørnland fikk tilsendt dissensen til rusreformen – ti dager før rapporten ble offentliggjort.  Det var utvalgsmedlem Rune Solberg Swahn som tok dissens, altså uttrykte uenighet med resten av utvalget. Flertallet gikk inn for avkriminalisering av mindre brukerdoser narkotika. Swahn sier til VG at han for 15–20 år siden satt to år i Norsk Narkotikapolitiforenings (NNPF) narkotikapolitiske utvalg.  Politiets forhold til den private foreningen NNPF skal granskes av Justisdepartementet, etter flere saker om påstått rolleblanding. Ifølge Swahn var han ikke medlem under utarbeidelsen av reformen, er heller ikke medlem i dag og har derfor ingen verv i foreningen.  Forventer umiddelbar handling Likevel mener Fylkesnes denne saken viser «at det har vært tett kontakt mellom politiet og foreningen» før reformen ble behandlet.  – Her er det flere ting enn at Swahn har vært et sentralt medlem. Det er også beløpene Politidirektoratet har bevilget NNPF over sitt eget budsjett, samt påstandene om rolleblanding blant politifolk som er NNPF-medlemmer. Samlet tyder dette på altfor tette koblinger, sier SV-nestlederen.  – Mener du å ha nok dokumentasjon til å hevde at kontakten har vært tett?  – Hvor tett kontakten har vært, vet jeg ikke. Men den er ganske tett når man utveksler innhold fra utvalgsrapporter, før den er publisert. Direktoratet har overfor NRK forklart at bevilgningene har gått til NNPFs årlige utdanningskonferanse, som de kaller «et fagtilbud» for politiansatte. Utbetalingene er stanset i forbindelse med granskingen. Nå krever Fylkesnes at justisminister Mæland avbryter sommerferien for å rydde opp.  – Det har jo blitt besluttet en gransking av politiets bindinger til NNPF. Hva konkret forventer du av Mæland?  – Her har man hatt et samrøre der politiet har vært tungt involvert, med mål om å stoppe en lovbehandling til Stortinget. I stedet for å sette i gang en gransking, som man først får svar på om lang tid, må justisministeren umiddelbart ta tak i denne ukulturen i politiet.  Justisdepartementet og Politidirektoratet viser til granskingen, mens NNPF viser til departementet og direktoratet. Les svarene lenger ned i saken. Swahn: Har ingen verv i NNPF Rune Solberg Swahn ønsker ikke å kommentere uttalelsene til Fylkesnes. Han forklarer at han tok et prinsipielt standpunkt om å takke nei til invitasjoner fra alle interesseorganisasjoner underveis i arbeidet med reformen. Dette prinsippet har jeg fulgt, understreker Swahn.  – Hvis det skulle oppstå tvil om ansatte i politiet, Politidirektoratet eller interesseorganisasjoner har påvirket min dissens, kan jeg forsikre om at det helt og holdent ikke er tilfelle, sier Rune Solberg Swahn. – Tilliten svekkes Forrige uke tok Venstres Ola Elvestuen overfor NTB til orde for en bredere gransking av politiet.  Til VG forklarer Elvestuen hva han mener må bakes inn i Justisdepartementets gransking:  – Vi er i en situasjon hvor tilliten svekkes både til politikk, politi og rettsstaten, sier stortingsrepresentanten. – Hvorfor kan man ikke vente til granskingen av politiets bånd til NNPF er avsluttet?  – Fordi dette henger sammen og bør gjennomføres av det samme utvalget. – Det handler ikke om når, men om å få på plass et utvalg med nødvendig troverdighet og et bredt nok mandat, sier Elvestuen. – Noen vil si at dere krever dette fordi dere er bitre over rusreform-tapet?  – Venstre vil fortsette kampen for å avkriminalisere mindre brukerdoser, og går nå til valg for å få det gjennomført

Politibråket:  Blir bedt om å avbryte ferien


Susanna Ohlen (39) rapporterte fra flommen i Tyskland, men ble litt for ivrig. Nå er hun suspendert. Reporteren ble mandag filmet – uten at hun var klar over det – fra et vindu i nærheten da hun skulle fortelle seerne til «Guten Morgen Deutschland» om situasjonen i et av de rammede områdene, Bad Münstereifel.  Flommen i Mellom-Europa har krevd et stort antall menneskeliv, og mange områder er fullstendig rasert. Tyske Ohlen har vært ute i felt i hjemlandet for den store TV-kanalen RTL. Videoen som viser 39-åringen bøye seg ned for å hente gjørme som hun deretter smører ut over klærne sine, har spredt seg i sosiale medier.  Nå beklager hun. Se videoklippet her (artikkelen fortsetter under): I en uttalelse, gjengitt både på Instagram og Facebook, innrømmer Ohlen at hun har gjort «en stor feil».  Hun forklarer hvorfor hun gjorde som hun gjorde: «Etter at jeg som privatperson hadde hjulpet til i regionen dagene i forveien, skammet jeg meg overfor de andre hjelperne den morgenen over å stå foran kameraet iført en ren topp». Ohlen skriver videre: «Så – uten å tenke meg om to ganger – smurte jeg gjørme på klærne mine. Som journalist skulle jeg aldri ha gjort dette. Jeg ber om unnskyldning», skriver hun og forsikrer at hun bryr seg om lidelsen til alle berørte av flomkatastrofen. RTL mener at reporteren har brutt retningslinjene, og hun er nå suspendert i ubestemt tid, skriver BBC.  Hva som skjer videre med Ohlens ansettelse i TV-kanalen er uvisst. Sånn har det vanligvis sett ut når Ohlen har vært på skjermen: Reporteren er ikke den eneste som har opptrådt upassende og blitt avslørt i forbindelse med flommen. Forbundskansler Angela Merkels arvtager Armin Laschet (60) ble sett leende i bakgrunnen under presidentens tale til de flomrammede nylig.  Også han har beklaget for denne oppførselen:

Tysk flom-reporter:  Fersket i å smøre gjørme på klærne


TOKYO (VG) (Norge – Brasil 27–24) B-mennesket Sander Sagosen (25) og resten av det norske laget gjorde feil på feil på det første kvarteret, men håndballgutta hevet seg etter hvert og vant til slutt åpningskampen mot Brasil.  Håndballgutta sto opp kl. 05.30 japansk tid for å spille kl. 09.00 i kampen som gikk på natten i Norge. Og Sander Sagosen var slettes ikke «på» fra start i OL-debuten. Han hadde bommet på fire skudd – inkludert en straffe – og gjort fire feil, før den første av åtte scoringer 17 minutter ut i kampen. – Jeg er veldig glad i å sove lenge, svarer Sander Sagosen på VGs spørsmål om han er B-menneske. – Var det B-mennesket som slo inn? – Jeg skal ikke legge skylden på noe. Det kan være nerver. Det var en ny situasjon å stå i. Vi har visst i tre måneder at vi skulle spille klokken ni om morgenen. Det burde vi vært forberedt på, sier Sagosen til VG. – Prinsessen på erten må få seg enda en overmadrass til neste kamp, sier Harald Reinkind med et stort smil. Sagosen klubbkompis fra Kiel tok ansvar da storstjernen sviktet. Han satte inn fire glimrende scoringer da laget vaklet og Brasil en periode ledet med fire mål. – Vi må alle være med og jeg er klar for å ta min del av kaken, sier Reinkind. Han mener det var mye «klabb og babb» i starten av Norges første OL-kamp på 49 år. – Det var tidlig og spesielle omgivelser. Men vi skal også spille oss i varme i mesterskapet. Sander svinger men går ut med åtte «kasser». Det sier litt om hvor bra han er, sier Bjarte Myrhol til VG. Kapteinen kom seg selv etter en tøff smell før pause og scoret fire fine mål i 2. omgang. – Det er en spesiell atmosfære og spesielt å spille kamp klokken ni om morgenen. Da er det godt vi tar to poeng og viser at vi er mer modne enn vi var for noen år siden. Da hadde det kanskje gått helt i svart, sier Sander Sagosen selv. – Jeg vil være på det nivået minst mulig. En spiller blir definert på hvor god han klarer å være på dårlige dager. Jeg synes jeg klarte å heve meg. I stedet for 60 dårlige minutter hadde jeg 30 svake, sier Sagosen. Spesielt i andre omgang viste han seg fra sin beste side, med fire mål i løpet av de første ti minuttene av omgangen.  – Sander har et vinnerhode, slår Christian Berge fast. Norge hadde god kontroll gjennom de siste 20 minuttene og vant til slutt komfortabelt 27–24, i en kamp hvor Sagosen til slutt ble toppscorer med åtte mål.  – Vi ønsker jo å spille bedre. Men vi får ta med oss de to poengene og være glade for dem. Forsvar- og keeperspillet var bra. Torbjørn (Bergerud) står godt, mener landslagssjefen. Christian Berge trekker frem Reinkind og keeper Torbjørn Bergerud. – Men også Magnus Abelvik Rød og Magnus Fredriksen gjør det bra. Det er mye å bygge videre på. Vi møter omtrent det samme forsvarsspillet mot Spania, sier landslagssjefen. Norge er i tillegg til Brasil og Spania i pulje med Frankrike, Tyskland og Argentina. Det sier seg selv at seier over de to søramerikanske nasjonene er viktig for å komme til kvartfinalen. Norge møter Spania allerede mandag. Norge var sjanseløse da VM-kvartfinalen endte med 31–26-tap i januar. – Vi holder på med planen for Spania-kampen. Jeg skal være i arenaen for å se Spania mot Tyskland senere lørdag, sier Berge som de neste to døgnene igjen kommer til å bli minnet på at Norge har 17 nederlag og bare en uavgjort på 18 kamper siden spanjolene sist ble slått i 1997. VGs OL-studio: Få siste nytt her Torbjørn Bergerud var med sine 13 redninger en nøkkel til at Norge kunne juble for sin første seier i OL siden nettopp Spania, Polen og Japan ble slått i 1972. – Godt å være i gang, være ferdig med åpningskampen og den skulle spille tidlig på morgenen. Veldig deilig, sier Bergerud til VG. – Men du hadde stått opp om morgenen? – Det synes jeg egentlig alle gutta hadde gjort

- Prinsessen på erten må få seg enda en overmadrass


Danskenes sisteskanse Kasper Schmeichel ble forsøkt forstyrret av noen på tribunen da Harry Kane skulle ta straffesparket i ekstraomgangene under EM-semifinalen. Torsdag ettermiddag melder BBC-journalist Laura Scott og The Times-journalist Martyn Ziegler at UEFA har opprettet en etterforskning England på grunn av bruken av laserpekeren mot Kasper Schmeichel.  Semifinalen ble spilt på den engelske nasjonalarenaen Wembley og Scott har lagt ved et bilde hvor det står at England er siktet for bruk av laserpeker fra deres supportere, samt bråk under nasjonalsangen og fyrverkeri.  Engelskmennene fikk tildelt et kontroversielt straffespark da Raheem Sterling gikk lett i bakken.  Da Harry Kane sto klar til å ta straffesparket - som Schmeichel forøvrig reddet - ble dansken forsøkt vippet av pinnen med det som etter alt og dømme er en laserpenn med sterkt grønt lys. Det skriver blant andre storavisen The Telegraph.  Laserpenner av et slik kaliber er forbudt i England. Laserpennen ble etter alt å dømme brukt av en supporter på tribunen. Midtstopper Jannik Vestergaard påpekte at han så laserpenner i bruk flere ganger iløpet av kampen. – Jeg vet ikke om det ble gjort ved straffesparket, men jeg la merke til at det skjedde allerede i førsteomgang. Det var flere ting som ikke var helt rettferdig fra tilskuerne. Men når så mye står på spill er tydeligvis alt lov, sa Vestergaard etter kampen, ifølge Ekstrabladet. Pierre-Emilie Højbjerg skal ha forsøkt å gjøre dommeren oppmerksom på det som skjedde, men fikk ikke gehør av kamplederen. – Det er noe som er vanskelig å forhindre. Det er selvsagt noe du ikke ønsker at skal skje, sier Englands Mason Mount ifølge dansk TV 2. Opptrinnet har fått mye oppmerksomhet i sosiale medier. – Om det er snakk om en laserpenn, forventer jeg at vedkommende utestenges på livstid, skriver den tidligere Premier League-spissen Stan Collymore på Twitter. Selv om sisteskansen reddet forsøket fra den engelske landslagskapteinen, var Kane først på returen. – Det var ikke den beste straffen jeg har hatt, men noen ganger bommer man og så havner returen hos deg, og heldigvis gjorde den det i dag, sier Harry Kane til ITV. Laserpenn-situasjonen var langt fra den eneste kontroversen. Like før Raheem Sterling tok seg inn i feltet og skaffet England straffesparket, befant det seg to baller på banen. Det har fått danskenes landslagssjef, Kasper Hjulmand, til å reagere. – Fem sekunder før Sterling løp forbi den ekstra ballen var jeg borte ved fjerdedommeren for å si fra om at det var en ball for mye på banen. Ved en annen anledning var de raske med å stoppe spillet da det var to baller på banen. Man skal ikke kunne løpe forbi en ekstra ball når det har innflytelse på spillet, sa Hjulmand. England møter Italia i finalen søndag.


Flere videoer viser at afghanske soldater som overga seg og strakk armene i været etter at de gikk tom for ammunisjon i kamp mot Taliban, ble likvidert. Likvideringene skjedde 16. juni i Dawlat Abad-distriktet i Faryab-provinsen, melder CNN, som har snakket med fem øyevitner til hendelsen.  Røde Kors bekrefter at de har hentet likene av 22 soldater.  En video viser soldater med militær utrustning gående mot bevæpnede menn. Flere av dem strekker armene i været som et tegn på at de overgir seg. CNN melder at de var tomme for ammunisjon etter en to timer lang skuddveksling.  I videoen høres skudd. Bildet rister og blir uklart. Etter skuddene opphører, filmes blodige og livløse kropper på bakken. Ifølge kringkasteren høres stemmer som bønnfaller Taliban om å ikke skyte. En av de tilstedeværende spør hvordan de kan drepe andre afghanere.  Til slutt høres det ifølge CNN stemmer som oppfordrer til å ta utstyr av likene til de afghanske soldatene.  De afghanske spesialsoldatene teller nærmere 11.000, og er ofte bedre trent og utrustet enn andre afghanske soldater.  Benekter opplysninger Taliban på sin side hevder overfor CNN at videoene som viser likvideringene er falske og at det er propaganda fra regjeringen for å hindre at folk overgir seg.  I en video hevder gruppen at spesialsoldatene var tatt til fange, avvæpnet og satt i håndjern.  Taliban opplyser til CNN at de holder 24 spesialsoldater fanget, men har ikke frembrakt noe bevis for at de lever.  Det afghanske forsvarsdepartementet benekter opplysningene fra Taliban om at de er i live og holdes fanget. Departementet fremholder at de er drept. – Krigsforbrytelse Amnesty kaller hendelsen en krigsforbrytelse.  – Dette bevismaterialet tyder på at Talibans påstander om at de har endret sin fremferd er basert på løgn og det svekker totalt deres påstander om at de kommer til å respektere menneskerettigheter i fredsprosessen, sier Samira Hamidi i Amnesty International i Sør-Asia. USA og mange Nato-land er i ferd med å trekke seg ut av Afghanistan etter nærmere 20 år i landet. Taliban har den siste tiden tatt over flere og flere områder i Afghanistan. Ifølge nettstedet Long War Journal som overvåker territoriell kontroll i Afghanistan, kontrollerer Taliban 212 distrikter, regjeringen 76 distrikter, mens 119 distrikter ikke er under tydelig kontroll av noen parter. Flere og flere flykter fra landet og andre aktører trekker seg ut. Tirsdag ba Frankrike sine statsborgere om å forlate landet av sikkerhetsgrunner. Det er satt opp et spesialfly fra Kabul 17. juli for at franskmenn kan vende hjem. Ambassaden opplyser at de ikke vil være i stand til å bistå statsborgere som ikke benytter seg av flyet, skriver NTB.


(HamKam – Aalesund 2–3) Til tross for tap mot Aalesund, tar HamKam sommerferie som knappe serieledere i Obos-ligaen. Når neste kamp spilles kan det være med et helt annet mannskap for trener Kjetil Rekdal (52). Etter overtidstap i toppkampen mot Aalesund onsdag, har HamKam bare ett poengs luke ned til Fredrikstad og Jerv på de påfølgende plassene. Aalesund følger ett poeng bak der igjen på fjerde. Nå venter lokaloppgjør i cupen mot Brumunddal søndag, mens neste seriekamp ikke spilles før 18. august. Innen den tid bør HamKam-trener Kjetil Rekdal få på plass en del viktige brikker. Keeper Julian Faye Lund har imponert på utlån fra Rosenborg så langt denne sesongen, men Rosenborg-trener Åge Hareide har bekreftet til Nidaros at keeperen returnerer til Trondheim 1. august. HamKam-leiren har imidlertid sagt til Hamar Arbeiderblad at ingenting er bestemt. På stopperplass begynner det også å tynnes ut. Ruben Alegre reiser hjem til Spania allerede torsdag, melder HA. Da passer det dårlig at kaptein Steinar Strømsnes er skadet. – Vi har en tynn stall, men vi har en god stall. Den elleveren vi har er god den, så det er ikke så bekymringsfullt, sier Rekdal på HAs sending etter kampen. Samtidig er han klar på at hullet etter spillere som forsvinner må tettes. – Vi må erstatte Ruben (Alegre), og finne ut hva som skjer med Julian (Faye Lund). Går han må vi ha inn en ny keeper. Vi må i hvert fall erstatte de vi mister. Overgangsvinduet åpner 1. august og stenger 31. august. Tabelltoer Fredrikstad var i storform med tre strake seiere, men fikk seg en støkk tidlig av Strømmen som gikk opp i ledelsen etter to minutters spill. FFK fikk utlignet like før pause ved Taofeek Ismaheel, men klarte ikke å sette inn seiersmålet etter hvilen. Riki Alba var nærmest etter 64 minutter, men det endte 1-1. Tabelltreer Jerv tok en ellevill seier borte over Ranheim. Ranheim trodde de kunne styre mot seier etter Michael Karlsens 3-2-mål fra straffemerket med ti minutter igjen av ordinær tid, men mål fra Pibe og en overtidsscoring av Diego Campos sørget for Jerv-jubel til slutt.


Det som skjer i delta-rammede Israel kan legge føringer for hvordan den norske høsten blir, ifølge FHI. – Vi ser til blant annet israelske data fordi de har kommet lenger enn oss i vaksinasjonsprogrammet, sier FHI-overlege Sara Viksmoen Watle til VG. Hun er FHIs ekspert på vaksineeffekt og følger nøye med på det som skjer i Israel for å justere rådene her til lands, spesielt med tanke på delta-varianten som har ført til at israelere igjen må bruke munnbind inne.  Delta-varianten, som FHI tror blir dominerende i Norge, har nå ført til større smitteutbrudd i Israel. Landet bruker i likhet med Norge RNA-vaksiner, og kan derfor gi et pekepinn på hva som kan skje her hjemme: – Det er viktig å se hvordan viruset oppfører seg i en godt vaksinert befolkning når man gjenåpner samfunnet. Da kan vi forberede oss på hvordan det kan bli i Norge til høsten. Israel ligger helt i verdenstoppen i vaksinetempo på grunn av sin spesialavtale med Pfizer.  Det er usikkert hva som må til for å oppnå flokkimmunitet. Det er blant annet avhengig av hvor godt vaksinene beskytter og hvor smittsomt viruset er. Flokkimmunitet oppstår når så mange i samfunnet er vaksinert at smittespredning blir vanskelig og at utbrudd blir sjeldent.  Delta øker – men få alvorlig syke I tillegg til Israel ser de på Storbritannia, USA, Danmark og Canada. – Det er nyttig for oss å se hvordan smitten oppfører seg i andre land, når det kommer mer smittsomme varianter. I flere av disse landene ser man at selv om smitte med delta øker, er det fortsatt få alvorlige tilfeller. Vaksinen, spesielt etter ett stikk, ser ut til å fungere dårligere mot denne varianten. Britiske tall mener beskyttelsen ligger på rundt 33 prosent etter en dose, noe FHI tror er for lavt. En foreløpig studie fra Canada anslår at det tallet ligger på 56–72 prosent med RNA-vaksinene.  Israels helsedepartement anslår at beskyttelsen faller med rundt 30 prosent for også fullvaksinerte.  Fra å ha hatt smittetall på rundt 5000–10.000 daglig, gjorde vaksinene at de sank til langt under 100 når tallene hadde vaksinert 50–60 prosent av folket. Dermed trodde både de, og resten av verden, at flokkimmunitet kunne oppnås raskere enn forventet. Men så kom delta.  Varianten, først oppdaget i India, ser ut til å ha brutt gjennom flokkimmuniteten i Israel. Tirsdag var over 500 tilfeller bekreftet, rundt halvparten av dem er fullvaksinerte. Men tallene på alvorlig syke, er fortsatt lave.  –Det at det fortsatt er i underkant av 40 prosent i Israel som ikke er vaksinert, kan tyde på at det ikke er nok for å hindre smitte i befolkningen på grunn av delta-varianten.  Israel ung befolkning Samtidig er det flere forskjeller mellom Norge og Israel som gjør at det ikke er direkte sammenlignbart.  – Landene er forskjellig når det gjelder alderssammensetning, befolkningstetthet og kultur, som kan spille inn på hvor høy grad av smitte som vil kunne sirkulere til høsten. Men gjennomgående fra for eksempel Israel og England, er at selv om smittetilfeller øker, øker ikke andelen alvorlig syke. Israel har en ung befolkning – 27 prosent er under 15 år, og har nå hasteinnkalt barn ned til 12 år vaksine for å sikre bedre immunitet i befolkningen. I Norge er det samme tallet 18 prosent. Norge har gode forutsetninger for å få en god vaksinasjonsdekning blant voksne, og vil derfor få høyere befolkningsimmunitet enn mange andre land, ifølge Watle. Vurderer å vaksinere barn FHI skal bruke sommeren på å beslutte om de skal vaksinere barn ned til 12 år. 16–17 åringer får trolig vaksine. Flere land, inkludert Danmark, har allerede bestemt seg for å vaksinere barn når det er deres tur.  FHI har sagt at det er to faktorer som da spiller inn: Fordelen for barna ved å vaksinere seg, og om man trenger å vaksinere en bredere del av befolkningen for å oppnå tilstrekkelig immunitet


Kommuneoverlegen tror at positive prøver vil fortsette å tikke inn, etter at flere smitteførende deltok på en bryllupsfest med rundt 100 gjester forrige uke.  Kommuneoverlege i Lillestrøm, Bettina Fossberg, bekrefter til VG at en bryllupsfest onsdag forrige uke har ført til at kommunen nå står midt i et deltautbrudd.  Rundt 100 personer skal ha deltatt på festen. Onsdag ettermiddag var 20 personer bekreftet smittet. Torsdag steg tallet til 29 smittede.  Ettersom flere av de positive prøvene viser deltavariant, mener kommuneoverlegen smittefaren er stor.  – Smittesporingen tyder på at det var flere personer som har vært smitteførende i bryllupet, sier Fossberg til VG.  Har du tips til saken? Kontakt VGs journalister her.  Fossberg forteller at de fleste av de smittede er fra Lillestrøm, men også noen fra Nittedal. Til Dagbladet opplyser hun at det også er smittede i Ullensaker, Hamar og Nes.  – Vi forventer at tallet kan stige. Når det er såpass mange på samme arrangement, så antar vi at det er flere prøver som kan komme inn positive, sier kommuneoverlegen til VG. Alle gjestene i bryllupet er derfor satt i karantene, og flere husstandsmedlemmer er i ventekarantene.  – Nå jobber vi først og fremst med å få oversikt over hvem som var til stede, både i bryllupet og dagene etter, sier kommuneoverlegen.  Hun har ikke tallet på hvor mange det er snakk om akkurat nå.  Flere vaksinerte smittet Fossberg forklarer at de positive prøvene strekker seg over flere ulike aldersgrupper.  – Noen av de smittede har fått en dose med vaksine, og det er en person som er fullvaksinert som også er smittet. Foreløpig har vi ikke opplysninger om at det er noen som er alvorlig syke, sier Fossberg.  Kommuneoverlegen kaller det en «ikke ønskelig situasjon».  – Vi ønsker jo ikke store utbrudd, men samtidig vet vi at det er en del av pandemien. Nå har vi dessuten fremmarsj av delta, som er mer smitteførende, påpeker hun.  – Har dere kontroll?  – Det er for tidlig å vurdere så mye akkurat nå. Vi må jobbe systematisk for å få oversikt, svarer hun.  Hun ønsker ikke å kommentere noe på hvorvidt smittevernreglene har blitt overholdt på festen.  – Akkurat nå er hovedfokuset vårt å få oversikt og begrense utbruddet, og så summerer vi opp opplysningene fra smittesporingen etter hvert. Ordfører: – Vi må ikke senke «garden» nå Ordfører i Lillestrøm kommune, Jørgen Vik (Ap), er orientert om smitteutbruddet. Han mener det er en viktig påminnelse om at vi fortsatt står i en pandemi.  – Her har vi et eksempel på at pandemien ikke er over, og hvor viktig det fortsatt er å overholde smittevernreglene vi har nettopp for å unngå dette, sier Vik.  Han oppfordrer alle til å fortsette å overholde smittevernreglene og avstand – også på fest.  – Vi må ikke senke «guarden» nå. Det er superviktig at vi følger reglene, og det innebærer å holde avstand, teste deg når du har symptomer og bli hjemme om du føler deg syk, påpeker han.  – Har du forståelse for at en bryllupsfest er etterlengtet etter så lang tid med strengt smittevernregime?  – Vi er sulteforet på sosial kontakt, det merker vi alle sammen. Jeg har stor forståelse for at alle har behov for å være sosiale og være sammen. Vi vil så gjerne at dette skal være over. Men viruset er ikke borte, gjentar Vik.  Han sier han ikke er bekymret for kapasiteten i kommunen, tross fellesferie.  – Dette skal vi klare å håndtere. Men det er fortsatt tidlig, så de nærmeste dagene vil fortelle oss hvor stort det blir.

Deltautbrudd etter bryllupsfest i Lillestrøm


TOKYO (VG) Olaf Tufte (45) anklager Luca Rambaldi (26) for forsøk på å skremme konkurrentene sine under OL-åpningen. Italieneren nekter skyld. Det var idet båtene passerte under en bro at det ble ropt fra den italienske båten natt til fredag, norsk tid. Ekko-effekten var tydelig idet Italia og Polen kjempet i tet – med den norske båten halsende et stykke bak. – Du må nesten spørre Luca Rambaldi om han hadde det gøy der. Jeg gir fullstendig faen i det, sier Olaf Tufte med et smil etter målgang. Han deltar i sitt syvende OL i disse dager. Fredagens heat gikk ikke etter planen. Tufte la skylden på seg selv og egen båt for det som skjedde. Men han bet seg åpenbart merke i det italienske ropet underveis. Da VG spurte 45-åringen om hva han tenkte om prestasjonen til Polen og Italia, svarte Tufte at de selvsagt ser på tidene som ble satt, og evaluerer det som skjedde: – Men vi kan ikke bruke fokus på de andre. At Italia skriker til under broen for å forsøke å skremme oss…. Kom igjen ‘a! Jeg sa det før start: Er det noen som hyler så er det han gjøken ved siden av oss. Jeg visste at det kom. Vanligvis kommer det før start, sier Tufte. – Hvorfor skjer det? – Han tror at han er kul. At han skremmer folk. Det er noen som tror de er kulere enn hva de er, at de setter ut folk med et skrik, sier Tufte. – Hva skrek han? – Det var nok bare et «call» denne gangen, så det var bare morsomt at det var under broen. Jeg smiler bare av det. Han pleier å gjøre det før start: Hyle og skrike litt, for å skremme dem ved siden av seg. Men så stor og stygg er han ikke, smiler nordmannen – som understreker at han hverken hisser seg opp eller har noen grunn til å ta opp saken med sin italienske konkurrent. VGs OL-studio: Få siste nytt her VG var i kontakt med Luca Rambaldi gjennom det italienske støtteapparatet fredag. Han avviser å ha ropt noe som helst, og er svært ydmyk i sin omtale av Olaf Tufte: Rambaldi sier han er beæret over at «den fantastiske Olaf Tufte tenker på ham». – Men dette skjedde faktisk ikke. Jeg pleier ikke å skrike på start, og jeg skrek ikke under broen i dag. Jeg er ikke like meritert som Olaf Tufte og jeg har en enorm respekt for ham. Jeg ville aldri gjort noe for å destabilisere en konkurrent, sier italieneren til VG. Han sier at han alltid har hatet slike holdninger. – I dag ropte vår nummer tre, Andrea Panizza, like etter broen for å få oppmerksomheten til resten av laget, fordi Polen var i ferd med å ta oss. Men det handlet ikke om å forstyrre noen. Vi spiller fair, sier Luca Rambaldi. Det ble en nedtur i det innledende heatet i OL for den norske dobbeltfireren fredag: Olaf Tuftes båt kom i mål på tiden 5.49,02, noe som kun holdt til fjerdeplass i heatet. Dermed blir søndagens oppsamlingsheat deres siste mulighet til å kapre en finaleplass. – Vi ror dårlig. Det er betryggende å vite at vi kan jækla mye bedre enn dette. Men det er desto dårligere å levere slik når vi vet hva vi kan, sa Tufte etterpå. – Vi kan velge om vi vil sette oss ned for å grine eller brette opp ermene på søndag, sier OL-veteranen. Og: – Nå får vi se hva som bor i oss: Om vi er aspeløv eller mannfolk.


På en måned har Drakes flyvninger sluppet ut fem tonn CO₂. 35-åringen har nå gitt en forklaring på de korte flyturene.  Flere kjendiser har blitt kritisert i sosiale medier etter at en gjennomgang av deres privatfly dukket opp i sosiale medier.  Avsløringene har blitt lagt ut av den populære Twitter-kontoen @CelebJets, som følger kjendisenes privatfly gjennom radarbilder fra ADS-B Exchange. Flyrutene til Drakes personlige fly «Air Drake» vakte spesiell oppmerksomhet. Rapperens fly hadde fløyet fra Toronto til Hamilton – en flytur på 61 kilometer, en varighet på 14 minutter og en prislapp på nesten tre tusen dollar i drivstoff.  Ifølge tall fra The Guardian har Drakes privatfly sluppet ut fem tonn CO₂ mellom juni og juli. Det er mer enn det gjennomsnittlige årlige globale utslippet til én person.  I sosiale medier kritiserte flere fans artisten for å ikke tenke mer på miljøet når han velger sine fremkomstmidler.  «En 14 minutters flytur??? Bare ta bilen», skrev en.  «Dette er latterlig. Denne sløsingen med drivstoff for å komme seg rundt innsjøen», skrev en annen. I et Instagram-innlegg hvor Drakes private bruk av jetfly ble diskutert, valgte rapperen å kommentere saken: «Dette handler bare om at de flytter flyene til flyplassene de oppbevares, for alle som er interessert i logistikken», skrev han og la til:  «Ingen tar den flyvningen».  Tidligere denne måneden delte Kylie Jenner (24) et bilde på Instagram av seg selv og kjæresten Travis Scott (31) foran to fly. «Skal vi ta min eller din?», skrev hun under bildet.  Den samme Twitter-kontoen kunne vise at «Kardashian»-stjernen fløy en 17 minutters lang flytur – en tur som ville tatt 40 minutter med bil. Medregnet tiden hun brukte til flyplassen, ville hun ha spart tid på å kjøre bil.  «Kardashian»-stjernen mottok mye kritikk, og i kommentarfeltet poengterte flere forskjellen på Jenner og vanlige personers klimavennlige valg i hverdagen. «Hvorfor skal jeg redusere kjøttforbruket mitt og bruke papirsugerør når en-prosenten pumper tonnevis av karbon ut i atmosfæren for en dagstur til Palm Springs?», skrev en.


Vladimir Putin har et smil i munnvikene – mens Jens Stoltenberg kan bli bekymret. Det kan bli splid i den vestlige støtten til Ukraina. Putin prøver å holde stand i Ukraina og håper at krigstrettheten vil bre seg over de vestlige landene. Det er allerede flere faktorer som har gått Putins vei den siste uken, og det kan bli mer utover høsten når det blir spørsmål om nye våpenleveranser og mer økonomisk støtte til Ukraina. Ungarske Orban har lenge vært en god venn av Putin, og det samme gjelder nasjonalister i Italia og USA. Mario Draghi fastslo i sin oppfordring til det italienske senatet før sist ukes avstemning at «vi må fortsette å støtte Ukraina med alle tilgjengelige midler». I de fleste land i Vesten er ikke det en særlig kontroversielle uttalelse, men det er det i Italia, der Femstjernebevegelsens leder Giuseppe Conte etterlyser dialog med Russland. NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg sa nylig at kostnaden ved ikke å støtte Ukraina er mye høyere enn prislappen for sanksjoner, våpenstøtte og økonomisk bistand. Han understreket også at ukrainerne betaler en atskillig høyere pris – med sine egne liv. Stoltenberg må til høsten regne med å måtte bruke mer tid på å overbevise folk i NATO-landene om at støtte til Ukraina også er med på å trygge NATOs grenser. Sist uke kom det endelig til en avtale om eksport av det ukrainske kornet som Russland har blokkert inntil nå. Men allerede dagen etter var det et russisk rakettangrep mot havnen i Odesa. Ifølge ukrainske myndigheter var det en havn som er viktig for korneksporten. Russerne på sin side hevder at de angrep et ukrainsk krigsskip med våpen. Det russiske angrepet har fått ledere i Vesten til å uttale at det ikke er mulig å stole på Moskva. Men grunnen til at russerne den ene dagen gjør avtale og den neste dagen bomber kornhavnen, kan også være motsetninger i kretsen rundt Putin mellom de som ville fortsette blokaden og de som ville gå inn på en avtale. Det gikk et helt døgn før UD-talskvinnen Maria Zakharova i det hele tatt bekreftet angrepet.  En av dem som mener at Vesten ikke bør stole på russerne, er den britiske utenriksministeren Liz Truss, som også skal være favoritt til å overta som statsminister etter Boris Johnson. Det er ikke populært i Moskva. Ifølge avisen Kommersant avslørte hun total uvitenhet om striden mellom Ukraina og Russland i et møte med den erfarne, kunnskapsrike og slu utenriksminister Sergej Lavrov.  Samme Lavrov kom sist uke med klare trusler mot Vesten i et intervju med russiske medier. Han ga klar beskjed om at det ikke blir slutt på leveransene av langtrekkende våpen til Ukraina, kommer ikke Russland til å nøye seg med å «frigjøre» de to «folkerepublikkene» i Donbas-regionen, men også annektere andre områder, som Kherson og Zaporizjzja. Viktor Orban mener at de russiske kravene er legitime, og at Russland må få garantier om at det ikke leveres våpen som kan brukes til å angripe inn på russisk side. Vladimir Putin regner med at tiden er på hans side. I motsetning til vestlige politikere trenger han ikke bry seg om oppslutning og valg. Slikt kan ordnes. Og han vet av erfaring fra annekteringen av Krim i 2014 at vestlige politikere ikke er veldig tålmodige.  Selv har Putin forandret grunnloven slik at han – i hvert fall om han holder seg frisk og i live – kan sitte helt fram til 2036. Hvis det skulle bli fredsforhandlinger, noe lite tyder på akkurat nå, er partenes styrke veldig avhengig av hvordan det ser ut på slagmarken der og da. Marerittet for Ukraina er om Russland skulle ha full kontroll over Donetsk og Luhansk, samtidig som de altså tok Krim for åtte år siden. Det er, dessverre, mye som tyder på at vi kommer til å oppleve en langvarig krig i Ukraina. Det er ingen tvil hva Putin håper på. Han stoler på at folk i Vesten blir lei av krigen. Det ønsket bør han ikke få oppfylt.


Det er fortsatt fare for en væpnet konflikt mellom Russland og Nato, og den beste måten å hindre det på er å sørge for at Ukraina vinner krigen, sier forsker. Professor Katarzyna Zysk ved Institutt for forsvarsstudier sier at hun er enig i den russiske avhopperen Boris Bondarevs analyse om at Vesten må være forberedt på en militær konflikt med Vladimir Putins Russland. Hun advarer mot å presse Ukraina til forhandlingsbordet og sier at det vil kunne oppfattes som en svakhet i den europeiske forsvarsmuren, og øke faren for en eskalering. – Jeg er enig i at Europas – og Natos fremtid – avgjøres i dag i Ukraina. Konfliktens forløp og avslutning kommer til å bli av fundamental betydning, sier Zysk til NTB. – Putin har vært og fortsetter å være inne i denne konflikten på lang sikt. Krigen startet jo i 2014, men hans ambisiøse militære og politiske mål, deriblant omskriving av den internasjonale orden i Europa, som kontrollen over Ukraina er en del av, har eksistert i lang tid, sier Zysk. Advarte Vesten Avhopperen Bondarev, som fram til i mai var en av Russlands topper i FN i Genève, advarte i helgen Europa og sa at vestlige ledere er nødt til å understreke at Nato er klar til å ta en konflikt med Russland. – Det stemmer også at Vesten må være forberedt på trusselen om en væpnet konfrontasjon med Putins Russland. Denne trusselen har imidlertid vært der siden starten av invasjonen. Begge sider har valgt å operere på en måte som minker en eskalering av konflikten fra lokal til et regionalt nivå, sier Zysk. Hun påpeker at både Russland og Vesten bruker atomvåpnene sine til kjernefysisk avskrekking. Russland bruker det blant annet for å begrense den vestlige innblandingen i konflikten og for å begrense ukrainske angrep på russisk territorium, sier hun. – Vesten har på sin side avskrekket Russland fra å svare på den økende militære støtten til Ukraina, deriblant å hindre Russland i å angripe for eksempel de logistiske knutepunktene for dødelige våpensystemer i Polen som sendes videre til Ukraina, sier Zysk. Vestlige uttalelser kan øke faren Bondarev rettet i sin kronikk kritikk mot europeiske ledere som har tatt til orde for at Putin ikke må miste ansikt i forhandlinger. – Det er sant at dersom Putin ser mulighet til å skremme Europa til forhandlingsbordet på hans vilkår, noe som betyr å undergrave sentrale verdier som er selve fundamentet som vår europeiske orden er bygget på, så kommer han til å gjøre det, sier Zysk. Hun sier at Russland har brukt kjernefysiske trusler i et forsøk på å splitte Vesten, og at det har gitt argumenter til politiske krefter i Europa som vil begrense støtten til Ukraina. – Problemet med denne tankegangen er imidlertid at gitt Putins ekspansive ambisjoner, kommer han ikke til å stoppe offensiven i Ukraina dersom har fått mulighet og lov til å fortsette. Ergo, Russland må stoppes, sier Zysk. – Den korteste veien til å avslutte konflikten er dermed å støtte Ukraina slik at vi kan få en fastlåst situasjon som øker sjansen for at Putin vil presses til forhandlinger. Dette må kobles sammen med så tette sanksjoner som mulig, sier hun. Hun sier at en mulig eskalering fra russisk side ikke vil skje på antagelsen om at Nato og USA ikke vil være i stand til å svare, men på en antagelse om at Russland har en større interesse i konflikten enn Vesten. – Putins styrker må tape – Oppfatninger av den vestlige viljen til å yte motstand – politisk så vel som militær – er derfor av kritisk betydning, sier Zysk. – Eskaleringsfaren vil øke dersom Putin ser at Vestens vilje til å forsvare seg selv – og sine verdier – er svak, sier Zysk. Professoren sier at hun er enig med Bondarev i at uttalelser som at Ukraina må presses til forhandlinger og at Putin ikke må tape ansikt, kan skape inntrykk av splittelse og svakhet i Vesten. – Det kan gi Putin incentiver til å presse mer, politisk og militært, og til og med eskalere, sier Zysk

Forsker:  Fare for væpnet konflikt mellom Russland og Nato


Flere idrettsprofiler har reist fra sine jobber i både Russland og Ukraina som følge av krigen. Den tidligere portugisiske fotballspilleren Paulo Fonseca var i den ukrainske hovedstaden Kyiv da invasjonen startet sist torsdag. – Jeg våknet opp klokken fem om morgenen til fem eksplosjoner på rad, sa Fonseca til den portugisiske avisen Jornal de Noticias samme dag som krigen brøt ut. Fonseca har jobbet som fotballtrener siden han la opp som spiller i 2005. Fra 2016 til 2019 var han trener for ukrainske Sjakhtar Donetsk, før han tok over ansvaret for Roma frem til sommeren 2021. Han er gift med ukrainske Katerina Fonseca, og de bodde på et hotell i Kyiv sammen med sin sønn da krigen begynte. Etter planen hadde de et fly bort fra Ukraina sist torsdag, men det var umulig å ta. – Dette er den verste dagen i mitt liv. Nå er det bare å vente og være heldig, og be for at en bombe ikke faller på oss, sa Fonseca da. Med hjelp av den portugisiske ambassaden kom Fonseca og familien seg ut av Ukraina i en minivan sammen med blant andre de portugisiske Sjakhtar Donetsk-spillerne Edgar Cardoso og Filipe Sousa. De ble kjørt over grensen til Moldova, før de dro videre til Romania. Derfra fløy de til den portugisiske hovedstaden Lisboa, hvor de landet mandag. – Jeg kunne ikke lenger jobbe i landet som bomber hjemlandet mitt, sier Andrij Voronin til den tyske avisen Bild mandag. Den tidligere ukrainske landslagsspissen, som blant annet spilte for klubbene Mainz, Bayer Leverkusen og Liverpool i løpet av karrieren, har siden oktober 2020 vært assistenttrener for Dinamo Moskva. Tirsdag ble det bekreftet fra Dinamo Moskva at Voronin, som også spilte i klubben fra 2010 til 2014, hadde forlatt jobben. – Vi kom oss ut av Moskva med et planlagt fly før det ble fullstendig blokkert, men vi kunne ikke lande i Düsseldorf. Vi fløy via Amsterdam, sier Voronin og legger til at han er der med sin nyopererte far, sin svigermor, kone og barn. Voronins intervju med Bild ble gjort fire døgn etter invasjonen, og han fortalte da at han hadde vært uvel i fire dager av alle bildene fra hjemlandet sitt. – Det hele er like uvirkelig som en skrekkfilm. Jeg har knapt noen ord igjen, sier 42-åringen. – Tankene mine og hjertet mitt er i Ukraina. Jeg har venner i Kharkiv, Kyiv og i min hjemby Odessa. Jeg får meldinger hvert femte minutt. Det er vanskelig å holde ut. Jeg vil bare hjelpe. Jeg vet ikke om jeg skal si det, men hvis jeg var i Ukraina akkurat nå ville jeg nok også hatt en pistol i hånden. En annen som også har forlatt en trenerjobb i russisk fotball som følge av Russland invasjon av Ukraina er tyske Markus Gisdol. Trenerveteranen tok over ansvaret for Lokomotiv Moskva i oktober 2021, men etter kun tolv kamper sa det stopp. – For meg er fotballtrener den beste jobben i verden, men jeg kan ikke forfølge mitt kall i et land hvor lederen er ansvarlig for en angrepskrig midt i Europa. Det er ikke i tråd med mine verdier, så derfor har jeg sagt opp stillingen min som trener for Lokomotiv Moskva med umiddelbar virkning, sier Gisdol til Bild tirsdag. – Jeg kan ikke stå på treningsfeltet i Moskva, og noen kilometer unna gis ordre som bringer store lidelser til et helt folk. Det er min personlige avgjørelse, og jeg er helt sikker på den. 52-åringen har allerede landet i Tyskland etter at han måtte fly via tyrkiske Istanbul. Onsdag ble det også klart at tyske Daniel Farke har sagt opp jobben som hovedtrener i russiske Krasnodar – klubben hvor norske Erik Botheim spiller – sammen med tre andre i trenerstaben. I den saken har det ikke kommet noen uttalelser om det er grunnet krigen. Donetsk, som Russland har anerkjent som en uavhengig utbryterrepublikk, er hjembyen til fotballklubben Sjakhtar Donetsk. Grunnet konflikten mellom Russland og Ukraina ble klubben tvunget til å flytte fra Donetsk allerede i 2014. Siden har de spilt hjemmekamper både i byene Lviv og Kharkiv, samt at hovedkvarteret og treningsfasilitetene lå i Kyiv. Det var her Sjakhtar Donetsks 13


Flere land kan ha grunn til å frykte det som kommer etter Russlands invasjon av Ukraina, mener forsker Lars Peder Haga. – Ganske klart at Putin har en liste over land det er greit å angripe, sier han. Lars Peder Haga har doktorgrad i sovjetisk historie og har forsket på russisk militærmakt de siste åtte årene. Etter at Russland denne uken gikk i gang med å invadere Ukraina, har ukrainerne slått hardt tilbake. – Det er ganske klart at Vladimir Putin og hans menn har en liste over land i hodet sitt som de tenker er greit å gripe inn i og dominere militært.  Mye er fremdeles usikkert om utfallet i denne krigen. Men dersom Putin skulle lykkes med å overta Ukraina, vil han da kunne gå inn og gjøre det samme med andre stater? – Har naboland og nærliggende områder grunn til bekymring? – Putin har først og fremst hatt en helt spesiell besettelse på Ukraina, understreker Haga. – Men det som også kanskje skjer nå, stille og rolig, er at Hviterussland blir dratt inn i den russiske sfæren mer enn den har vært før.  Han sier Hviterussland «lever på lånt tid». Landet har vært preget av omfattende uro etter at president Aleksandr Lukasjenko vant valget i 2020 – en seier mange mente var stjålet.  – Lukasjenko er derfor helt avhengig av Putin for å opprettholde sin egen makt i Hviterussland. Han har ikke så mye manøvreringsrom og opererer nå mer som en brikke i Putins spill, sier Haga. Haga, som for tiden er førsteamanuensis ved Luftkrigsskolen i Forsvaret, utelukker ikke at også at Georgia kan være et potensielt mål i fremtiden.  I 2008 invaderte Russland som kjent Georgia under sommer-OL i Beijing i Kina.  – Hvis Putin ser eller innbiller seg at det finnes en fare for revansjisme i Georgia, så kommer han til å angripe dem på nytt. Georgia er lite og militært svakt – og dermed et lett bytte, sier Haga. Putin har begrunnet angrepet på Ukraina i det fellesskapet ukrainere og russere har etnisk og kulturelt, forklarer han.  – Putin har tidligere sagt at Baltikum-landene Estland, Latvia og Litauen er så annerledes fra Russland at de bare vil bli en plage, så de vil han ikke ha noe å gjøre med. Likevel trekker Haga frem Litauen som et land som nok kan være litt bekymret.  – Hvis steg én for Putin er å ta full kontroll på Hviterussland, så får de flyttet Russlands grenser helt inn på Litauens egen grense. De har også landforbindelsen til den russiske byen Kaliningrad – som for russerne er en strategisk hodepine. Finland, som ikke er medlem i NATO, har vært diskutert som et mulig fremtidig mål for Russland. Men det tror ikke Haga kommer til å bli en realitet. – Finland har vært en del av det russiske imperiet en liten periode, men det er vanskelig å se for seg et angrep på Finland – med mindre Putin drømmer om å gjenopprette hele det gamle russiske imperiet. Finland har ikke den lange felles forhistorien med Russland som Ukraina har hatt. – Finland passer greit nok ikke inn i mønsteret. – Begynnelsen på slutten for Putin Karsten Friis er seniorforsker og leder av NUPIs forskergruppe for sikkerhet og forsvar, og har fulgt situasjonen mellom Ukraina og Russland tett de siste månedene.  Han tror Russland vil være såpass militært utslitt etter denne krigen at få land har noe å frykte – i alle fall på kort sikt. – Denne krigen kommer til å trekke store militære og økonomiske ressurser fra Russland. I tillegg til militære, materielle og menneskelige tap, vil de tøffe økonomiske sanksjonene trolig svekke Russland kraftig. Dette kan være begynnelsen på slutten for Putin-regimet. Dersom invasjonen av Ukraina skulle bli vellykket fra Putins standpunkt, nevner Friis ett land som kan komme i faresonen – med visse forbehold: – Dersom Georgia skulle få en mer vestligorientert regjering, så skal man ikke se bort fra at Georgia kan bli et fremtidig mål for Putin. Akkurat nå har Georgia en regjering som er vennligsinnet mot Kreml, men det kan endre seg. Friis tror også at krigen i Ukraina vil bidra til å styrke den delen av Finland som ønsker NATO-medlemskap.  Forskeren tror heller ikke at Litauen er et attraktivt mål

Eksperter:  Disse nabolandene bør være bekymret hvis Putin lykkes


Olav Thon (98) bekrefter fredag formiddag til VG at han går av som konsernsjef i Olav Thon Gruppen. – Det er jo på tide kanskje å slippe til yngre krefter, sier 98-åringen til VG etter å ha ledet næringsvirksomheten sin fra 1942 og vært styreleder i mer enn 70 år. Slik forklarer forretningsmannen og friluftsentusiasten bakgrunnen for beslutningen om å gå av som konsernsjef: – Det var vel i grunnen først og fremst at jeg ikke er så rask til bens som jeg var i gamle dager. Hodet virker aldeles utmerket. – Er det vemodig å gå av? – Ja, det er jo det, innrømmer mannen med den ikoniske, røde strikkeluen. – Bør vel trappe litt ned – Kjære medarbeidere i Olav Thon Gruppen. Jeg nærmer meg 100 år, født i 1923, og bør vel trappe litt ned, er det mange som sier.  Slik starter Olav Thon en e-post, som VG har fått tilgang til, til sine ansatte fredag morgen. – Virksomheten eies av Olav Thon Stiftelsen. Den som stiftelse drive sin virksomhet i flere hundre år. Men visse tilpasninger må foretas innen Olav Thon Gruppen. Dette har ført til enkelte spekulasjoner, skriver Thon. Han forsikrer sine ansatte om at «alt» fortsetter som før. Ledelsen vil så langt som mulig bli hentet internt, skriver Thon. Thon skriver at hans mangeårige medarbeider Kjetil Nilsen bli ny konsernsjef. Anette Hofgaard går inn som nytt styremedlem i Olav Thon Gruppen.  Thon vil selv fortsette som arbeidende styreformann. – Som styreleder er jeg glad for at formen er god og at veien mellom dere og meg alltid er åpen, skriver Thon. – Tillagt en viss vekt Olav Thon sier til VG at det er blitt vanskeligere for ham å løpe rundt og besøke 135 foretak rundt omkring i Norges land og i Sverige. – Da er det kanskje best at jeg er styreformann. – Kommer du til å bli en syvende far i huset? – Den gamle mannen som satt oppi hornet på veggen og ga sine ordre – og alle lystret? Det var ikke for ingenting at vi fikk det uttrykket. Man blir nok tillagt en viss vekt fremover. – Vil du til å gå til jobb hver morgen? – Jeg synes det er morsomt å følge utviklingen i Olav Thon-konsernet. Skulle jeg tippe noe, kommer jeg til å være på kontoret et par dager i uken. 98-åringen regner med å være mer aktiv i stiftelsen som bærer hans navn og som gir penger til allmennnyttige formål. – Jeg har gitt noen titalls millioner til Diakonhjemmets forskning om muskel- og skjelettplager og vil delta i en presentasjon av arbeidet senere i mai. Olav Thon fortalte i fjor Nettavisen at han har fått artrose eller slitasjegikt i knærne. Turbulente tider Thon sier tidene er turbulente og tenker på krigen i Ukraina. – Jeg håper inderlig at krigen ikke blir utvidet. Men skulle det skje, blir det kanskje utfordringer som gjør at man må legge litt om på timeplanen og være mer på kontoret. Eiendom og hotell er kjernevirksomheten i Olav Thon Gruppen. Konsernet hadde i overkant av 3200 ansatte i 2020.  Gruppen eies av Olav Thon Stiftelsen, som gir deler av gruppens overskudd til samfunnsnyttige formål. – Pusle videre Thon understreker at hans avgang ikke innebærer radikale forandringer. – Vi vil prøve å holde et forholdsvis lavt engasjement når det gjelder ting vi tror politikerne greier godt. Vi vil pusle videre med det vi driver med, sier den avtroppende konsernsjefen. Han sier at Olav Thon Gruppen er en organisasjon med små problemer som kom seg gjennom coronatiden uten større dramatikk. Beslutningen om hans avgang skulle egentlig kunngjøres klokken 12 i dag, men brevet til de ansatte gikk ut i morges. – Alle like viktige – Jeg ville skrive ikke bare til lederne, men til alle nedover i rekkene. Vi er jo blitt et temmelig stort selskap, men alle er like viktige. Jeg har et godt forhold til alle, sier Thon. Thon forteller at han fortsatt vil besøke gruppens virksomheter en gang iblant. – Da pleier jeg å ta den kjente sangen «Aldri skal eg gløyme at eg kjem frå Hallingdal»


Mens Sverige og flere andre europeiske land har tatt grep for å senke pumpeprisene, gjør den norske regjeringen ingenting. Og det gjør den helt rett i, ifølge fagfolk. Bensin- og dieselprisene har aldri vært høyere i Norge enn i vår. – Det er helt elleville høye priser. Vi har aldri sett en slik ekstrem økning før, sa finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) da bensinprisen lå på 26 kroner literen i Oslo, 27 kroner i Trondheim i mars. – Hvis vi ser dette fortsetter så må vi ta grep. Nå ligger prisen på omtrent 22,7 kroner i snitt.  Ferske tall fra SSB viser at prisveksten i april var 5,4 prosent høyere enn i samme måned i fjor, som er det høyeste siden 2008.  Årsaken er hovedsakelig økte priser på strøm og drivstoff. Likevel har regjeringspartiene Ap og Sp unnlatt å ta grep om pumpeprisen, slik en rekke andre europeiske land har gjort. For eksempel: Spørsmålet er derfor: Hvorfor ikke Norge? Statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) har avvist å senke drivstoffavgiftene fordi det kan bidra til renteøkning. – Det vil treffe mest dem som er mest utsatt fra før: de med høyest gjeld og dårligst økonomi, sa Støre til VG i mars. Også finansministeren har utpekt renteøkning som folkefiende nummer én.  – Er regjeringen bare vanskelig, eller stemmer det at vi ikke kan senke drivstoffprisene? – Det stemmer det, sier Storebrand-forvalter Olav Chen til VG. Årsaken: Norge har for mye penger i omløp.  – Det er ensbetydende med høyere renter, sier han. Norges Bank har varslet at renten skal settes opp fire ganger i år. Men hvis staten bruker mer penger, kan renteøkningene bli enda flere. Og fordi norske husholdninger har høy gjeld sammenlignet med andre land, er de sårbare for svingninger i økonomien, spesielt renteøkninger.  – Poenget er at norsk økonomi har nådd taket, sier Chen. Strøm-, matpris- og drivstoff-prisøkningene er en «naturlig innstramming» av en «overopphetet» norsk økonomi, forklarer Chen. – Du får ikke i pose og sekk lenger, sånn som du har fått i mange år. Du kan godt ha drivstoffstøtte, lønnsstøtte og strømstøtte, men da vil renten heves, sier Chen. Regjeringen har allerede brukt rekordhøye 10,15 milliarder kroner på årets jordbruksoppgjør. Pengene skal kompensere for økte kostnader og tette gapet mellom bøndene og andre samfunnsgrupper. I tillegg letter strømstøtten folks rekordhøye strømregninger.  Dersom regjeringen pøser på med flere stimuleringspakker, for eksempel for å senke drivstoffprisen, risikerer man en spiral, forklarer Chen.  Han får støtte fra økonomiprofessor Ola H. Grytten ved Norges Handelshøyskole (NHH). – Du kan gi avgiftskutt hvis du ikke bruker for mye penger andre steder. Men vi bruker for mye penger andre steder, sier Grytten til VG. – Det handler om å prioritere. Mens andre har vært tilbakeholdne i budsjettene over årene, har oljerikdommen tillatt norske regjeringer å være rause med den offentlige pengebruken. Resultatet er at inflasjonspresset i Norge er høyere enn i andre land. – De tar seg råd til å innføre avgiftskutt vi ikke gjør. Vi har mindre å gå på når det gjelder hvor mye penger vi bør ta i bruk fordi vi allerede bruker så mye, sier Grytten. Hvis regjeringen tar grep for å hjelpe folk til å betale for drivstoffprisene uten å stramme andre steder, ville følgende skjedd, ifølge økonomiprofessoren: – Problemet nå er at vi har mangel på strøm, mangel på mat, mangel på energi. Hvis du spytter inn mer penger, blir ting dyrere, sier Grytten.

Andre land tar grep:  Derfor gjør Norge ingenting


BØLER/TORGGATA I OSLO (VG) Hver eneste velger teller i kampen om de siste, mest usikre mandatene – som kan avgjøre om det blir Jonas Gahr Støres drømmeregjering eller rødgrønt kaos. Arbeiderpartiet hentet inn den største kanonen til det siste slaget om velgerne i Oslo: I pøsende regn brukte Ap-leder Jonas Gahr Støre deler av søndagen under et partytelt på parkeringsplassen ved Ulsrudvannet på Bøler.  Han satte av 20 minutter av en hektisk siste valgkampdag til å overbevise turgåere om å stemme på Ap – og på 5.-kandidat og Bøler-gutt Frode Jacobsen.  – Det er han her eller Jon Helgheim, sier Støre til en velger som går forbi. – Du må velge. I hånden har Støre en bunke løpesedler fra Oslo Ap. «Ap-Frode fra Bøler eller Frp-Helgheim fra Drammen», er budskapet. «Du avgjør hvem som skal representere Oslo på Stortinget!». Én stemme unna mandat Mandag er siste sjanse til å stemme i stortingsvalget. VGs siste Oslo-måling, publisert lørdag, viser at ekstremt få stemmer kan avgjøre hvem som får de siste mandatene fra hovedstaden: – Det er helt åpent. Ingen kan erklære seg som favoritt. Én stemme er ingenting, og Frp mangler en promille for å ta et mandat, sier Johan Giertsen i nettstedet Poll of polls. – For Ap, Sp og SV kan det avgjøre om de får flertall eller ikke, fortsetter han. – Oslo er valgets episenter Hvert eneste mandat teller når Støres drømmeregjering kjemper for å få 85 mandater – så de slipper å være avhengige av Rødt eller MDG for flertall i Stortinget. Det kan glippe hvis Frp og Rødt stikker av med de siste mandatene i Oslo heller enn Ap og SV.  – Oslo er valgets episenter, det har jeg alltid ment, sier Giertsen. Ap, Rødt, SV og MDG har alle valgt seg samme hovedmotstander i kampen om de skjebnesvangre sistemandatene i Oslo: Frps Jon Helgheim, drømmefienden fra Drammen, som sikret seg 2.-plassen i Oslo etter at han ble vraket i nominasjonsprosessen i Buskerud Frp.  – Kjenner Oslo – Det står mellom meg, som er lokal fra Bøler og aldri bodd noen andre steder, og en fra Drammen, sier Frode Jacobsen. Ifølge SV står det mellom 3.-kandidat Andreas Unneland og Helgheim. Ifølge Rødt mellom 2.-kandidat Seher Aydar og Helgheim. Og ifølge MDG mellom 2.-kandidat Rasmus Hansson og Helgheim. – Jeg tror det er viktig at Oslo-benken på Stortinget er representert av folk som kommer fra Oslo og kjenner Oslo. Jeg har drevet politikk på bydelsnivå og kommunenivå, jeg kjenner byen veldig godt og utfordringene knyttet til sosiale forskjeller og til arbeidsledighet, sier Jacobsen. Ni slåss om fem plasser  Mathilde Tybring-Gjedde (H) er også med i kampen om de siste mandatene i Oslo. Hun var på ute av Stortinget i VGs ferske Oslo-måling som ble publiser lørdag.  – Det er litt sånn 50–50 nå.  Vi er visst ni kandidater som kjemper om fem usikre plasser i Oslo. Det er utrolig jevnt, sa hun da VG møtte henne i Torggata fredag ettermiddag.   – Og jeg er kjempegira på å fortsette, sier Tybring-Gjedde.  Et fåtall stemmer kan avgjøre om hun får fortsette som stortingsrepresentant. Fredag ettermiddag fikk hun fornem hjelp fra to av Høyres best kjente statsråder, Høyre-nestleder og finansminister Jan Tore Sanner, og arbeidsminister Torbjørn Røe Isaksen. – Personvalget trer litt mer fram nå i innspurten, Velgerne er kjent med de store sakene i valgkampen. Nå er det tid for å fortelle hvem det står om. Usikre velgere er ofte mellom 25 og 40. Jeg tror de er mer opptatt av Mathilde enn av Jan Tore og meg, for å si det sånn, sier Røe Isaksen mens han deler ut blå løpesedler til forbipasserende i Torggata.   Bla for å se flere bilder: Støre liker ikke at partifellene omtaler han som «Norges neste statsminister». Det er hyggelig ment, men man skal ha respekt for at vi har et valg som skal telles opp først, mener han

Kjemper til siste slutt:  - Står mellom meg og en kommunist fra Rødt


Det er snart fem år siden sykkel-VM i Qatar, men Alexander Kristoff (34) sier i en ny bok at han fremdeles er bitter for hvordan rittet endte.  Det kommer frem i boken «Edvald og Alexander – kampen om den norske sykkeltronen», skrevet av sykkeljournalisten Jarle Fredagsvik.  Boken tar for seg karrieren til de to norske sykkelstjernene, som begge er 34 år gamle og har fulgt hverandre tett gjennom karrieren. Boasson-Hagen var vidunderbarnet som tidlig slo gjennom internasjonalt, mens Kristoff gradvis jobbet seg til toppen. Fra 2015 til 2017 var det tre VM på rad hvor de begge var blant favorittene. I Qatar i 2016 hadde Boasson-Hagen før start gjort det klart at han ville kjøre et opptrekk for Kristoff.  Det er et opptrekk som har blitt diskutert i lang tid etter. I pressesonen etter målgang sa Kristoff at han følte seg «litt sveket» etter at Boasson-Hagen ble nummer seks og Kristoff nummer syv.  I boken forteller Kristoff mer om hvordan han opplevde situasjonen.  – Over mål? Jeg var dritsur, sier han og fortsetter: – Jeg er egentlig bitter for det ennå. Hvis jeg snakker om det, så blir jeg litt irritert nå òg. Jeg mener at han «føkka» opp mitt løp, kanskje med overlegg. Det føler jeg. Jeg kan aldri tilgi ham for det han gjorde. Men vi har gått videre òg, på en måte. Vi får ikke gjort noe med det som har skjedd. Til VG forteller Kristoff at han ønsket å bli kjørt helt frem til front. Istedenfor ble opptrekket til Boasson-Hagen preget av at de to ikke kom frem tidsnok og på oppløpet var de nær ved å krasje inn i hverandre ved to anledninger.  – Det er vanskelig for meg å spekulere i hvorfor det ikke ble gjort på en annen måte. Hadde han ikke beina, så burde han sagt ifra om det. Ville han ikke kjøre opptrekk, så burde han sagt ifra om det. Om han ikke kjørte et opptrekk fordi han ikke var bedre, eller om han gjorde det bevisst, det er vanskelig å si for min del, sier Kristoff. Om forholdet mellom de to sykkelstjernene nå, sier Kristoff: – Det var jo bedre før. Vi har vel lagt litt lokk over det. Vi klarer jo å omgås, og vi har klart å kjøre på lag siden. Sånn sett er det lagt dødt. Det er ikke noe å få gjort med det som har skjedd.  Trener og stefar, Stein Ørn, mener det hele bunnet i kommunikasjonsproblemer. Ørn var selv med i Qatar-VM som landslagslege, en rolle han ikke fikk fortsette i etter mesterskapet i Qatar.  – Det som skjedde var jo det verst mulige i situasjonen. Det er to av favorittene som blir seks og syv. Alt blir jo gjort feil i den spurten. Det er en diskusjon om hvem som gjør hva, men det er svar man aldri får, sier Ørn. Edvald Boasson-Hagen har ikke besvart VGs gjentatte henvendelser i saken, men sier i boken om forholdet mellom ham og Kristoff at han «føler at vi har kommet oss videre». Boken tar også for seg at Boasson-Hagen kom med en krass tilbakemelding til Peter Sagan – som potensielt kan bli lagkamerat med nordmannen i Team TotalEnergies neste sesong – under Tour de France i 2018 og det som fremstilles som et ultimatum fra Thor Hushovd i forkant av VM i 2011 i Danmark.  Hushovd stilte der som regjerende verdensmester etter å ha vunnet i Australia året før, med blant andre Kristoff som lagkamerat.  I forkant skal han ha gitt klar beskjed: Han ville ikke stille til start om Kristoff ble tatt ut på VM-laget. Kristoff ble ikke tatt ut på laget, og daværende landslagssjef Steffen Kjærgaard skriver i en SMS til VG at han kan bekrefte at påstanden stemmer.  Det kjenner ikke Hushovd seg igjen i.  – Det er selvsagt feil. Tror du jeg som regjerende verdensmester i kanonform ville sagt fra meg plassen? Mitt mål var å vinne VM to år på rad, skriver Hushovd i en e-post.  Kristoff selv kommenterer påstanden om ultimatumet slik: – Jeg var overrasket over det


For en røslig sosionom som er blitt truet med kniv, slått bevisstløs og skutt i hånden på jobb, var gutten som lusket utenfor institusjonen ingen trussel. Roy Løseth stormet ut, men fikk en serie raske slag mot overkroppen før angriperen sprang til skogs. Da han kom inn, var den hvite T-skjorten rød av blod. Ti måneder senere er han delvis sykmeldt. – Jeg skammer meg på et vis, sier 48-åringen som har jobbet på institusjoner i Barne-, ungdoms- og familieetaten (BUF) i Agder de siste ti årene. Han vet at han ikke har grunn til å føle seg utrygg, men kroppen reagerer annerledes. – Det er noe ubearbeidet som likevel preger meg, sier Løseth til VG. – Tatt helt på sengen Han er en diger mann. 110 kilo og 187 cm på strømpelesten. Skallen er snauet, helskjegget gråsprengt. De kraftige armene er tatovert. Han pumper jern og kjører motorsykkel. – Trygg med deg i ryggen på jobb, skriver en kvinnelig kollega på Facebook. Roy Løseth blir ofte satt inn der det er bråk, truende atferd, psykiatri og rus. Han har mange års erfaring som utekontakt. – Jeg har blitt truet med kniv og øks på jobb. Jeg har blitt slått ned og fått ribbeina knekt. Jeg ble skutt i hånden av en bruker for ti år siden. Men det var annerledes. – På hvilken måte? – De gangene bygget situasjonen seg opp. Da får du adrenalin, da gjør du deg klar til kamp. Men denne desemberkvelden ble jeg helt tatt på sengen. – Hugget med tapetkniv Helgeskiftet på en omsorgsinstitusjon for ungdom på Sørlandet var nesten over. Plutselig ser han noen bevege seg i hagen utenfor institusjonen. Han går ut i kveldsmørket og finner en ung mann som han anslår å være i 18–20-årsalderen. – Jeg rakk bare å si hallo før han gikk til angrep. Jeg tror jeg blir slått og blir litt irritert, for det var ydmykende. Men så springer han inn i skogen, sier Løseth. Først når han kommer inn til kollegaen, oppdager de alt blodet. Han tar av seg på overkroppen og finner fire blødende sår. To i magen, ett i siden og ett i skulderen. – Sannsynligvis ble jeg hugget med en tapetkniv. Jeg kjente ingen voldsom smerte og følte ikke at jeg var alvorlig skadet. Det var ydmykelsen som sved mest.  – Inn i sjokktilstand De ansatte låste umiddelbart dørene og sjekket at ungdommene var hjemme og trygge. Så ble politiet varslet. Raskt var et massivt oppbud av utrykningskjøretøyer på stedet. – Da de overtok kontrollen og jeg ble sendt til legevakten, reagerte jeg med kvalme, oppkast og frysninger. Jeg gikk inn i en sjokktilstand, sier barnevernsarbeideren. Agder politidistrikt har etterforsket knivstikkingen, uten å finne gjerningsmannen. – Jeg liker å tenke at angrepet ikke var personlig. Jeg tror det var helt tilfeldig. – Kunne du håndtert situasjonen annerledes? – Jeg var nok litt nonchalant. Jeg har lært at vi skal være to i truende situasjoner. Men jeg oppfattet ikke situasjonen som truende. Jeg var jo dobbelt så stor som gutten der ute. Tryggheten er borte Roy Løseth har vært sykmeldt siden hendelsen. Han snakker om alle reaksjonene i kroppen som viljen hans ikke får gjort noe med. – Jeg får ikke sove og tar tabletter mot kvalme. Jeg får senebetennelse, fordi jeg er så anspent. Det er en panikkfølelse, kroppen forteller at jeg er i fare.  Lønseth har hele livet lest en roman i uken. Nå er konsentrasjonen borte. Den erfarne sosionomen føler at tryggheten er tatt fra ham. – Sunn og naturlig reaksjon – Jeg skammer meg jo på et vis. Det er kroppen som snakker, fordi jeg ikke klarer å sette ord på det jeg opplever. Jeg føler meg utilstrekkelig. Det er flaut og ikke spesielt macho. – Har du søkt hjelp? – Jeg har mange gode kolleger som jeg har snakket med

Knivdrama på jobb:  - Ydmykelsen som sved mest


STRÖMSTAD (VG) Nyretransplanterte Gunnar Ekjord har hatt null effekt av tre vaksinedoser. På et apotek i Strömstad sentrum får han sin fjerde. – Det er litt absurd at jeg må til Sverige for å få vaksinen, sier Gunnar Ekjord (49) da  VG møter ham ved fergeleiet i Strömstad. Han har prøvd å få tak i en av vaksinedosene som risikerer å kastes rundt i Norge nå, men har fått nei fra vaksinesentrene.  Ekjord, som jobber med markedsføring i flybransjen, er en av 200.000 immunsupprimerte i Norge. Disse får tilbud om en tredje vaksinedose i dag, men mange har ikke fått en effekt av den heller fordi de går på immunhemmende medisiner. Disse medisinene tar knekken på virkestoffet i vaksinen før det får fungert. VG har sett dokumentasjon på at Ekjord ikke har fått antistoffer etter tre vaksinedoser. Reagerte på FHI-uttalelse Det var spesielt et radioinnslag med FHI-overlege Preben Aavitsland som gjorde at han kastet seg over telefonen for å få tak den fjerde dosen. – At en fullvaksinert overlege sier at det ikke er krise å kaste titusener av vaksinedoser når vi har vaksinert millioner, det er en blanding av frekt og arrogant. Det er så mange av oss som har lyst på disse dosene. Man kaster bare ikke vaksiner når det er mulig å bruke dem. – Det blir rett og slett bare for dumt, og jeg tenkte at det er klart at jeg skal prøve å få en fjerde dose nå, uansett hva FHI sier.  Ekjord vurderte først å ta reise tur-retur til Frankrike på dagen, hvor man kan få vaksine på kjøpesentre, men sendte av gårde en e-post til Sverige og spurte om de hadde mulighet til å gi ham en dose. Noen dager senere ringte de opp og sa de hadde noen doser til overs. Preben Aavitsland sier til VG at han synes det er leit at noen tusen doser må kastes, spesielt fordi kommunene har jobbet hardt for å utnytte hver eneste dose.  – Nå er heldigvis leveringssituasjonen bedre, og vi har flere hundre tusen doser i reserve. Denne reserven og leveringsavtalene med produsentene gjør at det ikke blir noen krise når kommunene må kaste noen doser. – Hjelper hverandre over grensen Tilbake i Strömstad: Ekjord vinkes inn til et avlukke bak disken av sykepleier Rikard Bergbrant på apoteket i Strömstad: – Välkommen! I dag er det Moderna. Gunnar viser det det svenske ID-nummeret han har fått som en midlertidig løsning slik at vaksinen skal kunne registreres i systemet og overføres til Norge. Bergbrant synes ikke det er et stort dilemma å gi en ekstra vaksinedose til en som trenger det i stedet for å kaste den:  – Akkurat i dette tilfellet er det sånn at vi hjelper hverandre over grensen.  Vaksinen settes uten den store jubelstemningen. For Ekjord vet ikke om denne vaksinen vil gi ham nok beskyttelse til å kunne leve som før pandemien. – Nå er jeg bare spent på om antistoffene kicker inn.  Immunolog Fridtjof Lund Johansen ved Oslo universitetssykehus jobber med en vaksinestudie på immunsupprimerte, og sier han skjønner at Ekjord tok turen over grensen. – Jeg har full sympati og forståelse for det valget. Det er mange som er i en vanskelig situasjon. Derfor gjør vi en studie for å finne ut hvor mye effekt immunsupprimerte kan få etter fjerde vaksinedose.  Lund Johansen sier det kan være vanskelig å anslå akkurat hvilke pasienter som vil ha en effekt av en ekstra dose eller ikke, men tror ikke det er umulig at de som ikke har hatt noen effekt av tre doser kan få litt beskyttelse etter fjerde.  Studien skal etter planen sette i gang om få uker. Organtransplanterte er særlig utsatt for alvorlig covid-19-sykdom på grunn av livslang behandling med immundempende medikamenter, og dødeligheten hos voksne pasienter er rapportert å være rundt 20 prosent, ifølge FHI. Aavitsland sier de vil vente på resultatene fra studien på Oslo universitetssykehus før de ruller ut en fjerde dose:  – Vi vet ikke om han og andre i hans situasjon vil ha større nytte enn bivirkninger ved en fjerde dose


Politiet mener at ektemannen først tok livet av sin kone, før han deretter tok sitt eget liv.  Det var natt til onsdag denne uken at politiet rykket ut til boligen på Kolbotn. Der fant de et ektepar i 40-årene døde med store skader.  Fredag mottok politiet de foreløpige obduksjonsrapportene, og har på bakgrunn av denne, samt opplysninger fra den tekniske og taktiske etterforskingen, siktet den avdøde ektemannen for drap på sin kone. Det opplyser Øst politidistrikt i en pressemelding.  – De foreløpige obduksjonsrapportene, sammenstilt med opplysninger fra den tekniske og taktiske etterforskingen, styrker også politiets oppfatning om at han etter drapshandlingen tok sitt eget liv, sier politiadvokat Marthinsen. Beslaglagt kniv Politiet er også av den oppfatning at det er brukt kniv under drapshandlingen. Det er gjort beslag av en kniv fra åstedet, skriver politiet. – Dette er en svært spesiell sak som er tragisk og vond for alle involverte, sier politiadvokat Nina Marthinsen i Øst politidistrikt i pressemeldingen. Hun ønsker overfor VG ikke å si noe om hva slags type kniv som har blitt brukt. – Vi har ingen oppfatning om at det skal være flere kniver eller andre gjenstander per i dag. Vi har gjort funn av én kniv, men kan ikke utelukke at det gjøres funn av andre ved nærmere ransaking. Den drepte kvinnen har hatt en lang karriere innenfor helsevesenet, og var nå ansatt i kommunen, ifølge VGs opplysninger. Den avdøde mannen har jobbet flere år i politiet, og blant annet vært ansatt i Økokrim, Spesialenheten for politisaker og nå ved Politihøgskolen. Parets mindreårige barn blir nå ivaretatt av nær familie, opplyser deres bistandsadvokat Marit Falkanger til VG. – Det er barn i stor krise som trenger ro og stabilitet, men de blir godt ivaretatt med hos familien sin. Det er et flott offentlig apparat som er satt i gang rundt dem, til VG.  Kontaktet etter 15 minutter Politiet opplyser at etterforskingen vil fortsette i noe tid og at det gjenstår avhør av vitner og andre. – Vi vil fortsette å kartlegge og innhente relevant informasjon som kan bidra til å belyse saken, skriver politiet. Politiet anslår at drapet fant sted rundt klokken 01 natt til onsdag. De ble kontaktet om hendelsen klokken 01.15. – Vi tror at det rundt klokken 01 var voldsutøvelse mot kvinnen, som etter hvert medførte døden, og at mannen på et tidspunkt tok sitt eget liv. – Hvilke etterforskningsskritt gjenstår?  – I første rekke er det å vente på rapporter fra etterforskningsskritt som allerede er igangsatt. Det gjenstår fortsatt avhør av familie og omgangskrets, sier politiadvokaten til VG. Hun ønsker ikke å svare på om noen av naboene har hørt noe drapsnatten, eller om naboer er avhørt.

Kolbotn-drapet:  Avdød mann siktet for drap på sin kone


Lørdag morgen ble Archie Battersbee  (12) koblet fra respiratoren som holdt han i live, etter at familien tapte kampen om å holde han i live.  Archie ble funnet bevistløs i sitt hjem 7. april, med store skader. Han ikke kommet til bevissthet siden, og ligger nå i koma på The Royal London Hospital i Whitechapel, øst i London.  Moren tror at sønnen har deltatt i en såkalt «Blackout challenge» på TikTok.  «The blackout challenge» går ut på å kvele seg selv, for så å filme det, og poste det på TikTok.  Flere barn, alle under 15 år, har dødd i forsøk på å fullføre utfordringen, og nå blir sosiale medier-plattformen saksøkt av flere av foreldrene, melder The Guardian.  TikTok mener derimot at utfordringen oppsto lenge før TikTok, og at de fleste hører om utfordringen fra andre kilder enn TikTok.  «Hjernestammedød» Legene på The Royal London Hospital har sagt at Archie hadde store skader på hjernestammen, og bilder av hjernen viste tegn på svekkelse av kritiske funksjonsområder.  På grunn av dette mente legene at det var svært liten sjanse for bedring, og anbefalte at den livsbevarende behandlingen avsluttes.  Hollie Dance sa derimot at hun hadde håp om at sønnen ville bli bedre.  – Som mor, sier magefølelsen at gutten min er der inne, og jeg vil fortsette å kjempe for ham, sa Archies mor, Hollie Dance, til ITV Good Morning Britain.  Vil ikke utsette  Dance gikk derfor rettens vei for å omgjøre legenes beslutning. – Dette er ikke riktig. Archie er mitt barn. Det burde ikke være opp til andre å avgjøre om han skal trekke sin siste pust, om han skal leve eller dø. Det er feil, sa Hollie Dance til BBC. Familien fikk ikke medhold i noen av de britiske rettsinstansene, og anket saken videre. En avgjørelse fra High Court, som tilsvarer norsk lagmannsrett, uttalte at videre behandling var nytteløs, og at alle kroppslige funksjoner ble holdt i live av kunstige midler.  Ba FN om hjelp  Familien sendte deretter inn en søknad til FNs komité for funksjonshemmedes rettigheter (UNRPD), og argumenterte for at avgjørelsen om å trekke tilbake behandlingen strider imot funksjonshemmedes rettigheter.  Storbritannia har nylig implementert konvensjonen.  Mandag fikk foreldrene innvilget en høring med «Court of Appeal», etter at myndighetene ba dommerne om å umiddelbart vurdere en forespørsel fra FN komiteen om å fortsette behandlingen av Archie mens komiteen vurderer saken.  Tirsdag sa tre dommere nei til å utsette avslutningen av behandlingen, og besluttet videre at familien ikke kan anke avgjørelsen. Høyesterettsdommerne sa at de hadde stor sympati med Archie sine foreldre, men at det ikke er noen utsikter til noen meningsfull bedring.  – Ifølge engelsk og walisisk lov er Archies beste interesse og velferd det viktigste å ta hensyn til. Panelet kommer til denne beslutningen med tungt hjerte og ønsker å vise våre dypeste sympatier med Archies foreldre i denne tunge tiden, sa dommerne i sin avgjørelse.  I Storbritannia sier en høyesterettsdom at det fundamentale spørsmålet en lege skal gå ut ifra i en slik situasjon, ikke er hvorvidt det er lovmessig å avslutte behandling, men hvorvidt det er lovmessig å fortsette behandling.  Onsdag  Barts Health NHS Trust, som styrer The Royal London Hospital, planla å avslutte behandlingen kl. 12, norsk tid, onsdag, med mindre familien la inn en forespørsel til den europeiske menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg innen klokken 9 samme dag.  Familien sendte inn en forespørsel, og avslutningen på behandlingen ble utsatt i påvente av søknadsbehandlingen.  Familien fikk avslag på søknaden. Menneskerettighetsdomstolen sa at de ikke vil blande seg inn i avgjørelsen til de britiske domstolene.  Behandlingen skulle etter planen avsluttes klokken 12, norsk tid, torsdag.  Som et siste forsøk søkte familien om å overføre Archie til hospice, til tross for at legene sa det innebefattet stor risiko å flytte på ham


I et innslag av «Spårtsklubben» blir Ida Fladen tilsynelatende tvunget til å spille inn og gi ut låten «Puppastemning». Hun avviser at hun er tvunget til å gi ut låten mot sin vilje. – Som det kommer tydelig frem i klippet, så hadde jeg jo i utgangspunktet ikke lyst til å spille inn den låten, men vi fant en løsning som jeg var komfortabel med. Pranking og tøff humor er en stor del av Spårtsklubben, så dette tåler jeg fint, sier Ida Fladen til VG. Onsdag publiserte VGTV et innslag fra «Spårtsklubben» hvor det kommer frem at Mads Hansen, Erik Follestad, Jon Martin Henriksen i et halvt år har lurt kollega Ida Fladen og tvinger henne til å spille inn og gi ut en låt de har skrevet.  Fladen nekter lenge for å spille inn låten «Puppastemning», og kollegaene gir henne alkohol for å få henne til å fortsette. – Det kunne ikke engang falt meg inn, i min villeste fantasi, at det skulle kommet reaksjoner på det. Så skal det også sies at det ikke er snakk om mange reaksjoner, men at de kommer fra en gjeng som roper høyt, skriver Mads Hansen i en sms til VG.  Medieforsker kritiserer innslaget Innslaget har fått flere til å reagere. Blant annet skriver medieforsker Tellef Raabe følgende på Twitter:  «Om du ser dette og synes det er morsomt, må du gå i deg selv. Grattis Mads Hansen, du fremstår som Norges minst empatiske mann» Til Medier24, som omtalte Twitter-meldingen først, sier Raabe at han ikke ønsker å utdype reaksjonen. I et debattinnlegg i Medier24 skriver pastor Erik Andreassen at dette «er en heftig illustrasjon på hvordan gruppepress og mangel på samtykke, ser ut». – Ida ble ikke tvunget til dette. Hadde hun ikke ønsket at denne sangen skulle bli gitt ut, eller av videoen ikke skulle blitt publisert, hadde den selvsagt ikke blitt det, skriver Hansen, og fortsetter. Hansen sier at Fladen ikke hadde kjennskap til spøken før på fredag, men at hun i ettertid godkjente publisering av innslaget og låten. – Iscenesatt humor VGTV-redaktør Rolf Sønstelie sier at de aldri ville publisert noe uten Idas godkjennelse. – Det er riktig at Ida i utgangspunktet ikke hadde lyst til å spille inn låten. Så diskuterte man det, og fant en form som hun var komfortabel med. Det handlet særlig om at hun ikke ville fronte låten som artist, men at det er hele Spårtsklubben. Som jo også er helt riktig. Vi hadde aldri gjort dette uten Idas godkjennelse, sier han til VG. Han mener kritikken som kommer tas ut av kontekst.  – Dette er iscenesatt humor, som Ida har siste ordet på. Det som skjer i studioet er rigget, og avklart med Ida på forhånd. Det er ikke slik at hun presses av de andre mens kameraet går, selv om det ser slik ut for seerne. Her spiller de, forteller Sønstelie. – Å mene at dette legitimerer at menn kan behandle kvinner dårlig, er å tillegge humoren på Spårtsklubben en betydning de ikke har. Jeg tror at de fleste som følger Spårtsklubben skjønner hva dette er, legger han til. Se innslaget her: – Ida tok avgjørelsen – Ida tok avgjørelsen i ro og mak, på tomannshånd med produsenten, skriver Mads Hansen og fortsetter:  – Vi i Spårtsklubben er fire gode venner, som vet hvor hverandres grenser går, og hva som er greit og ikke greit å tulle med. Noen ganger pusher vi hverandre, slik som eksempelvis da Ida lurte Folle og meg inn i en slangejungel. – Enkelte ganger har det også blitt sagt og gjort ting som noen ikke har vært komfortable med, og ikke ønsket publisert, og da har det selvsagt blitt respektert. Fladen har selv delt innslaget på sin egen Instagram, mens Erik Follestad har forsvart innslaget på Twitter: «Nå må folk puste. Dette er et innslag i et underholdningsprogram. Dere blir krenket på vegne av Ida, som ikke selv er krenket. Hun deler innslaget på sin egen Instagram» skriver han

Ida Fladen svarer:  - Dette tåler jeg fint


Sergej Ustjugov (30) skubbet til Johannes Høsflot Klæbo (26) og klappet trønderen i ansiktet under Seefeld-VM i 2019. Det legger russeren seg flat for nå.  – Gesten representerer meg ikke. Da jeg så bildene etterpå forsto jeg at jeg var full av følelser. Jeg var forberedt på å vinne, men tapte. Det var nødvendig for meg å få utløp for denne energien, men det skulle absolutt ikke skjedd foran kamera. Hadde det skjedd i dag, ville jeg oppført meg annerledes fordi barn ser på oss, sier Ustjugov i et intervju med Metaratings, et russisk betting-nettsted. Det var under semifinalen av sprinten i VM for tre år siden at Klæbo og Ustjugov gikk i hverandre underveis. Klæbo kom i mål til andreplass og sikret finaleplass - hvor han tok gull. Ustjugov ble bare nummer fem, røk ut av semifinalen og var tydelig frustrert på Klæbo.  I målområdet skubbet Ustjugov på Klæbo, før han dyttet ham i skulderen og klappet nordmannen to ganger i ansiktet.  – Jeg angrer på det øyeblikket. Hvis jeg hadde gått tilbake i tid, med hodet jeg har nå, ville jeg oppført meg annerledes, sier Ustjugov.  Den russiske veteranen benekter at han har noe imot Klæbo. Senere i Seefeld-VM møttes de til duell på ankeretappen, hvor Klæbo var overlegen.  – Det er ikke noe negativt mellom oss. Vi er bare rivaler i løypa, men det er alt. Ja, jeg hadde dette utbruddet, men til slutt ønsket jeg ham lykke til, og kanskje hjalp ønsket mitt ham til å vinne.  Rett etter VM-sprinten bedyret Ustjugov sin uskyld: Ustjugov har vært trent av tyske Markus Cramer, men som følge av de økonomiske sanksjonene som er innført mot Russland på grunn av krigen mot Ukraina kunne ikke samarbeidet fortsette. Det russiske skiforbundet vet ikke hvordan de skulle ha betalt Cramer lønn.  Ustjugov vil fortsatt følge Cramers treningsprogram, men skal inn under treningsgruppen ledet av Jegor Sorin. Aleksandr Bolsjunov og flere av de andre russiske skiløperne trenes av Jurij Borodavko. – Jegor vil skrive planer, man han vil begynne med å sende dem til Markus for godgjenning. Hvis det passer for ham, vil jeg jobbe med gruppen til Jegor, men sjefen min er Markus, sier Ustjugov til det statlige nyhetsbyrået Ria Novosti.  Ustjugov har slitt med skader og sykdom de siste sesongene, men sikret tre pallplasser i verdenscupen før jul og gikk på det russiske stafettlaget som tok OL-gull i Beijing.  Som følge av krigen i Ukraina er Russland og Hviterussland utestengt fra det meste av idrett - også internasjonal langrenn.  Visepresidenten i det russiske skiforbundet, Vladimir Loginov, sier til nyhetsbyrået Tass at de vil forberede seg på sesongen og VM i Planica på vanlig måte. Men dersom utestengelsen fortsatt gjelder til vinteren, kan det bli aktuelt å arrangere et mesterskap i Russland med nasjoner som er «vennlige» mot russerne.


Den russiske forsvarsministeren blir gratulert av president Vladimir Putin med en «vellykket operasjon» i beleirede Mariupol. Meldingene er ikke bekreftet av ukrainske myndigheter. – Når Putin gratulerer forsvarsministeren på russisk TV, er det uttrykk for at dette er en veldig etterlengtet seier, sier forskningsleder ved Forsvarets stabsskole Tormod Heier til VG. Han mener at medieopptredenen utelukkende er myntet på å styrke eget omdømme internt i Russland og påpeker at Putin ikke har forankret krigen godt hjemme. – Putin har behov for å erklære seier i Mariupol for å legitimere krigen i en befolkning som nok opplever at tapene er blitt mer omfattende enn de kanskje så for seg, sier Heier. Den ukrainske generalstaben hevdet på Facebook torsdag at Russland har mistet omkring 21. 000 soldater siden 24. februar. Det er flere enn de tapte gjennom ti år i Afghanistan. Russlands forsvarsminister Sergej Sjojgu har fortalt Putin at de russiske styrkene nå har kontroll over Mariupol, melder det russiske nyhetsbyrået Interfax torsdag.  Han blir gratulert av Putin, som angivelig avlyser planene om å storme stålverket Azovstal der flere tusen soldater og sivile skal ha forskanset seg under bakken. En rådgiver til den ukrainske presidenten sier til nyhetsbyrået Reuters at russerne har besluttet å blokkere stålverket, fordi de ikke klarer å ta det med våpenmakt. – De har forstått at de ikke fysisk kan ta Azovstal, der har de lidd store tap. Våre forsvarere holder verket, sier rådgiveren Oleksiy Arestovych. Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj uttalte torsdag morgen til franske BFM TV at det ikke er mulig å nedkjempe beleiringen av Mariupol.  – Vi gjør alt vi kan, sier Zelenskyj. – Dyrekjøpt seier Hovedlærer i etterretning ved Forsvarets stabsskole Tom Røseth sier at Mariupol er den første betydelige ukrainske byen som Russland tar kontroll over. – Seieren har vært dyrekjøpt. Vi vet ikke nøyaktige tapstall, men det er en kjensgjerning at den angripende part taper mer enn forsvarerne i slike bykriger, sier Røseth til VG.  Industribyen ved Asovhavet hadde før krigen 450.000 innbyggere, men har under den russiske beleiringen de siste ukene vært utsatt for et intenst bombardement. Røseth sier at det betyr mye for russerne å kunne vise til en vellykket operasjon i Mariupol. – Krigen har vært en skuffelse for dem. Tilbaketrekningen fra Kyiv var et nederlag. I øst og sør har det vært mye stillstand, med unntak av mindre fremdrift de siste to ukene. – Får forlate stålverket Det skal fortsatt være flere enn 2000 ukrainske soldater igjen i det enorme stålverket Azovstal i Mariupol. Deres skjebne er ukjent, men det er ikke meldt at de er beseiret.  Putin har bedt russiske styrker om å stenge av deres tilgang til omverdenen. – Det er ingen grunn til å krabbe inn i stålverkets katakomber, sier Putin torsdag. Den russiske presidenten har imidlertid sagt at styrkene som holder til i Azovstal skal få forlate stålverket og at de skal bli behandlet med respekt.  Tormod Heier mener at Mariupol ikke har vært så viktig for Russland rent strategisk at det skulle tilsi torsdagens medieopptreden fra Vladimir Putin. – Landkorridoren mellom Krim, Donbas og moderlandet i øst var uansett sikret.  Heier påpeker at russiske styrker kontrollerte omgivelsene rundt Mariupol og allerede hadde knyttet sammen sine sørlige og østlige frontavsnitt. – Med sammenhengende kontroll over ukrainsk territorium fra svartehavsflåtens base i Sevastopol til Russland kan de lettere overføre styrker mellom frontavsnittene. – Symbolseier Heier kaller den erklært «vellykkede operasjonen» i Mariupol for en symbolseier. – Det er en symbolseier som er kommet til en veldig høy pris for begge parter. Byen er totalt ødelagt og de russiske styrkene har vært utsatt for en ekstrem påkjenning. – Hva tror du nå vil skje i Mariupol? – Skjebnen til sivile og militære vil fremdeles være helt uviss, sier Tormod Heier


Gerhard Heiberg (82) har møtt Vladimir Putin (69) flere ganger gjennom tre tiår. Han beskriver en vennskapelig tone, men kjenner seg ikke igjen i den russiske presidenten som har beordret krig mot nabolandet Ukraina. – Putin har alltid vært en veldig hyggelig, interessant og lyttende person. Det har vært «all right» å ha med ham å gjøre. Derfor er det veldig rart å se hvordan han opptrer akkurat nå, sier Heiberg. Han reagerer som så mange andre på TV-bildene fra Ukraina i disse dager. Nordmannen ble genierklært og kunne tilsynelatende gå på vannet etter å ha vært toppsjef for OL på Lillehammer i 1994. Rett i forkant av lekene for 28 år siden tok  Heiberg imot en russisk næringslivsdelegasjon på besøke Oslo og Lillehammer. Delegasjonen ble ledet av viseborgermesteren i St. Petersburg. Han het Vladimir Putin og ga visittkortet sitt til Gerhard Heiberg. «I was there, it was fun!» Mange år senere, i 2007, møttes de to på nytt – denne gangen i Guatemala. Russland jobbet nå for at Sotsji skulle bli OL-by i 2014, og Heiberg var en viktig figur i IOC-apparatet. Putin og Heiberg pratet sammen i en snau time, sammen med en tolk. – På et tidspunkt skulle han til å si noe, men jeg løftet hånden og sa at jeg hadde vært president for OL på Lillehammer. Jeg sa at jeg hadde møtt en «ung» politiker den gangen. Han sa «ja vel», og så bare på meg. Men jeg hadde tatt med visittkortet hans fra 1994 og viste det frem. Da la han seg bakover mens han lo og lo. Og plutselig snakket han engelsk. «I was there, it was fun!» sa han. I årene som fulgte møtte Heiberg den russiske presidenten i Kreml i Moskva. Han reiste til diamantgruver i Sibir og hadde dialog med gigantselskapet Gazprom. Putin ønsket seg russiske selskaper inn i sponsorporteføljen til IOC. Trodde ikke på krig før etter OL Heiberg ledet markedskommisjonen i IOC på det tidspunktet, men forteller at han takket nei etter en grundig prosess. – Russland gikk til angrep på Georgia under OL i 2008, og deretter Krim-halvøya under OL i 2014. Nå skjedde angrepet på Ukraina etter OL i Beijing. Timingen fremstår som interessant? – Ja, men da diskusjonene om et mulig angrep kom under Beijing-OL, så var jeg overbevist om at det ikke ville skje før etter avslutningsseremonien i OL. Det var åpenbart at han ikke ville tråkke på tærne til president Xi Jinping i Kina. En del amerikanere snakket om at angrepet kunne skje når som helst, men jeg sa «Glem det. Det kommer i så fall en dag eller tre etter OL», sier Heiberg til VG. Varsom Han er varsom med å bli politisk og analysere Vladimir Putin. Men 82-åringen erkjenner at den russiske presidenten har endret karakter. Heiberg tror ambisjonene har vokst siden han sist snakket med Putin i 2014. Da ville Russland ha nordmannen med i en kommisjon som skulle granske påstandene om dopingbruk under Sotsji-OL. Heiberg sa nei. – Er det rart å se Putin i dag, og hva som utspiller seg, i lys av den mannen du lærte å kjenne? – Ja. Heiberg svarer kjapt og bestemt. Det går et par sekunder før han fortsetter: – Det er kanskje derfor jeg ikke ønsker å si så mye om ham politisk. Jeg har sett en helt annen side av ham. Men det var i en situasjon der han trengte meg til å stemme på Sotsji som OL-by, og senere for å få russiske bedrifter til å bli del av topp-sponsorprogrammet til IOC. Den gangen var han veldig «all right» å ha med å gjøre. Jeg har ikke sett de sidene vi ser i dag, sier 82-åringen. – Vi var nok for naive Heiberg har slitt med uhelbredelig kreft i flere år, men snakker med VG etter noen timer i langrennsløypene på Hafjell. Han er i godt humør, et alvorlig tema til tross. – Jeg stusser over det han nå gjør, og jeg forstår ikke at det er mulig ut fra min kjennskap til ham, sier Heiberg. – Har du og internasjonal idrett blitt brukt av Russland? – Det er det vanskelig å svare ja eller nei på. Det handler jo også om dopingsaken knyttet til Sotsji-OL

- Jeg har sett en helt annen side av ham


Søket etter overlevende er nå avsluttet, etter et dansk og et britisk skip kolliderte på Østersjøen utenfor Sverige natt til mandag.  Svenske nødetater rykket ut til meldinger om skrik fra vannet, etter at det britiske lasteskipet Scot Carrier kolliderte med det danske skipet Karin Hoej rundt kl. 03.30 natt til mandag.  Bilder fra stedet viser at det danske skipet har kantret, og befinner seg opp ned i havet.  Den svenske avisen Expressen skriver at redningsarbeiderne jobber under krevende forhold. Sjöräddningssällskapet opplyser til avisen at det ikke lenger er håp om å finne mennesker i live.  – Det er to menn som har havnet over bord, og de er ikke funnet, opplyser Victor Devinder fra den svenske kystvaktens hovedsentral til avisen.  Like etter klokken 16 melder Aftonbladet at én person er funnet omkommet i vraket av det danske skipet. Én person er fremdeles savnet.  Johan Nilsson, innsatsleder i den svenske redningstjenesten, opplyser til Aftonbladet at det britiske skipet, med en lengde på 90 meter, trolig har kollidert med det danske på 55 meter: – Det er den større båten som kjørte på den mindre. Den har kantret umiddelbart og lagt seg på siden. Den større båten har da fortsatt og kjørt rett over. Det har gått veldig fort, sier han.  Scot Carrier kom fra den latviske byen Salacgrīva og var på vei til Montrose i Storbritannia, mens Karin Hoej var på vei fra Södertälje til Nykøbing Falster, skriver avisen.  Etterforsker fyllekjøring Den svenske kystvakten mener at ulykken kan skyldes «grov uaktsomhet», og vil opprette en innledende etterforskning, opplyser de i en pressemelding.  – Det har dukket opp ytterligere mistanker om lovbrudd, deriblant grov fyllekjøring, opplyser kystvaktens etterforskningsleder Jonatan Tholin i en oppdatering.  Aftonbladet skriver at to personer, en britisk og en kroatisk statsborger, er pågrepet etter hendelsen.  – Vi har fått ett positivt utslag i instrumentene våre som viser at en eller flere har vært påvirket om bord på det britiske fartøyet, forteller Valdemar Lindekrantz fra den svenske kystvakten til avisen.

Én funnet død:  Mistenker grov fyllekjøring