Mats Zuccarello (33) er på grunn av en forsikringskrangel om covid-19 blitt advart mot å spille ishockeylandslagets OL-kvalifiseringskamper om halvannen uke. Det bekrefter assisterende generalsekretær Kristoffer Holm i Norges ishockeyforbund. – Vi har kjennskap til saken. Vi avventer, men er i dialog med utøveren vår og er ikke bekymret med hensyn til hans deltagelse i OL-kvalifiseringen, hevder Kristoffer Holm. «Utøveren vår» er Mats Zuccarello, som er Norges eneste spiller i NHL – verdens beste ishockeyliga.  Han sa allerede tidligere i sommer fra til sin klubbledelse i Minnesota Wild at han ville spille Norges kvalifiseringskamper til Beijing-OL mot Sør-Korea, Slovenia og Danmark i Jordal Amfi 26. til 29. august – og fikk umiddelbart «ja». Nå er det imidlertid, ifølge amerikanske og kanadiske medier, oppstått en konflikt mellom privat eide NHL og spillerorganisasjonen NHLPA på den ene siden, og Det internasjonale ishockeyforbundet IIHF på den andre siden.  Spillerorganisasjonen NHLPA «anbefaler sterkt» sine spillere – inkludert Mats Zuccarello – ikke å spille OL-kvalifiseringskamper for sine hjemland i slutten av august. Årsaken er NHLPA ikke vil betale en ekstra covid-19-forsikring for sine spillere som følge av at NHL-klubbenes eiere har gitt beskjed om at de ikke vil betale dem lønn – hvis de må stå over NHL-kamper etter eventuelt å ha pådratt seg coronasykdom i forbindelse med OL-kvalifiseringskampene. Den forsikringen vil heller ikke Det internasjonale ishockeyforbundet betale. Partene krangler om regningen, eller forsikringspremien, som respektive nasjonale forbund til slutt må betale. I Zuccarellos tilfelle, Norges ishockeyforbund - som allerede betaler en ekstra skadeforsikring for ham.  Assisterende generalsekretær Kristoffer Holm i Norges ishockeyforbundet mener at de vil få til «en løsning» med Mats Zuccarello uavhengig av hvordan forsikringskrangelen mellom NHL/NHLPA og Det internasjonale ishockeyforbundet skulle ende. Danmark antas å bli hockeyguttas vanskeligste hinder på veien mot sin fjerde OL-deltagelse på rad. Danskene har fem NHL-spillere i sitt lag til OL-kvalifiseringen. Slovenia har en, Los Angeles Kings’ kaptein Anže Kopitar (33). Mats Zuccarellos østerrikske lagkamerat Marco Rossi, som fikk hjerteproblemer etter coronasykdom, skal også være innstilt på å spille for sitt hjemland i OL-kvalifiseringskampene mot Polen, Hviterussland og Slovakia i Bratislava. Mats Zuccarello opplyste til VG i sommer at han er fullvaksinert. 85 prosent av alle NHL-spillerne (32 lag) skal være vaksinert. PS! Norges backveteran Alexander Bonsaksen (34) blir ikke spilleklar til OL-kvalifiseringskampene neste uke. Finland-proffen gjennomgikk en hofteoperasjon i mars. Mathias Emilio Pettersen (21) er også uaktuell. Han har siden slutten av juli trent med sin NHL-klubb Calgary Flames i Canada.


TOKYO (VG) Når Birgit Skarstein (32) gjør sine første åretak i Paralympics natt til fredag,  hyller hun samtidig sin avdøde venninne. Båten har nemlig fått navnet «Ingrid» - etter Ingrid Aune, som mistet livet i ei båtulykke i august for to år siden. Hun var ordfører i Arbeiderpartiets utstillingsvindu i Trøndelag, Malvik kommune.  Birgit Skarstein sliter for en gangs skyld med ordene når VG snakker med henne om venninnen i intervjusonen på ro-stadion i Tokyo. – Ingrid var en nær og viktig og god venninne for meg. Hun var i full gang med å planlegge tur til Tokyo med vennegjengen når vi skulle ha Paralympics i 2020. Hun var selvfølgelig primus motor. Hun døde den 1. august 2019, et par uker før kvalifiseringen til Tokyo, forteller Norges Paralympics-stjerne. – Hun er med meg hver eneste dag. I hele oppkjøringen. Nå er det ingen som er her i Tokyo, etter som det ikke er lov med publikum. Men hun er med meg i hjertet. Hun er med meg hver dag også her. Det er veldig fint å ha navnet hennes på båten. Jeg er båten er på en måte ett. Den bærer meg og dytter meg fremover. Vi har et fint samspill, sier Skarstein ettertenksomt. – På gravsteinen til Ingrid står det «vær ditt eget eventyr», og hun kommer alltid til å være en del av mitt. Hun bidro så mye den tiden vi fikk lov til å ha sammen. Det er fint å kunne ha henne med hit.  Skarstein og Aune kom fra henholdsvis Levanger og Malvik, som ikke ligger langt fra hverandre. – Jeg er stolt og rørt. Det viser det sterke vennskapet mellom dem. De betydde mye for hverandre, sier Ingrid Aunes mor, Bjørg Johansen Eigard, til VG. – Ingrid var fast bestemt på å dra til Tokyo og heie på Birgit. Jeg skal selvfølgelig sitte oppe på natten og se Birgit ro på TV.  Birgit Skarstein er Norges mest profilerte utøver i Paralympics i Tokyo. Hun skal revansjere den bitre 4. plassen fra Rio de Janeiro for fem år siden. Hun har vunnet det meste, men mangler en paralympisk medalje. I sommer satte hun ny verdensrekord på 2000 meter og ble første para-kvinne som unnagjorde distansen på under 10 minutter. Nå har sin store mulighet. – Føler du press for å ta gull i Tokyo? – Nei, absolutt ikke. Det hadde vært veldig kult om jeg klarte å levere her. Jeg føler at vi har jobbet veldig godt med både fysikk, teknikk, taktikk - og lært mye mentalt. Vi har også forberedt oss godt på varmen og luftfuktigheten. Så jeg opplever at vi har trent under mye tøffere forhold enn det som er her. Dessuten så jeg at gutta var i kanonform under OL, og jeg har nøyaktig samme treningsprogram som dem. Skarstein har for øvrig fått melding fra Kristoffer Brun, som sammen med Are Strandli havarerte i Tokyo for noen uker siden: – Han skrev: «ikke gå rundt og ha det gøy»! PS: I tillegg til Ingrid Aune, mistet også hennes kjæreste Eivind Olav Kjelbotn Evensen livet i båtulykken i august 2019.


Den anerkjente astrofysikeren Neil deGrasse Tyson (62) og hekkelegenden Edwin Moses (65) mener én spesifikk detalj kan ha sikret nordmannen OL-gullet. I en video postet på sin egen YouTube-kanal, går deGrasse Tyson igjennom hva som skal til for å lykkes på 400 meter hekk, sammen den doble OL-vinneren på samme distanse, Edwin Moses.  Moses, som er sett på om en av tidenes største friidrettsutøvere, forteller velvillig om egne grep han gjorde i karrieren for å vinne terreng.  I samtalen med Neil deGrasse Tyson blir hvilken fot man går først over hekken med raskt et tema. For mens Rai Benjamin konsekvent løftet høyrefoten over hekkene først, gjorde Warholm det motsatte under gigantduellen i OL-finalen. DeGrasse Tyson er helt klar på at det kan ha spart Warholm så mye som 33 hundredeler, og dermed i praksis ha sikret ham seieren og verdensrekorden på vanvittige 45,94. Forskjellen skal ifølge Moses være enorm. – Når man løper mot klokken, gjør det å gå først over med venstrefoten at man alltid er nærmere streken. 400-meteren måles 20 centimeter fra den. Jeg forsøkte alltid å løpe så nære den innerste streken som mulig. Ved å gjøre dette kalkulerte jeg meg frem til at jeg sparte mellom tre og fire meter per løp, sier Moses. DeGrasse Tyson er forbløffet over det Moses sier. – Wow. Dette er store greier, som ga deg en enorm fordel. Historien viser at «alle» de store har gjort som Warholm. I tillegg til Moses og andre navn som Felix Sanchez, løp tidligere verdensrekordholder Kevin Young på samme måte. Hans verdensrekord på 46,78 fra da han tok OL-gull på distansen i Barcelona i 1992, sto helt frem til Bislett Games i år. Der senket Karsten Warholm rekorden med åtte hundredeler. I samtalen nevner Moses også at sjansen for å bli diskvalifisert er vesentlig større om man løper med høyrefoten over hekken først, ettersom det etterlater kroppen i en stilling hvor kneet fort kan havne over streken. Det fører umiddelbart til en straff, og i verste fall diskvalifikasjon. Moses får et anerkjennende nikk fra deGrasse Tyson. – Det handler nok om «drabevegelsen» i det man skal over med den bakre foten over hekken. Da kan man krysse linjen. Hekkelegenden mener også at det er essensielt å løpe 13 steg mellom hver hekk. Warholms taktiske grep om å legge om til 15 steg mellom de to siste hekkene vakte derfor oppsikt.  – Mange sier du skal bruke 13 steg på hekk ti. Men det som er interessant, fra et nerde-perspektiv, er at når du har hatt den åpningen og skal gjøre 13 steg helt inn, krever det helt utrolig med tålmodighet i bakken for å trykke ut stegene. Når det står om OL-gullet og noen skrur opp frekvensen, er det vanskelig å være så iskald, sa Warholm på pressekonferansen etter gulløpet. PS: Det er allerede klart at Karsten Warholm skal løpe 400 meter flatt i Diamond League senere i høst.

Verdenskjent astrofysiker hyller Warholm


KONGSBERG (VG) De to venninnene Gudoon Hersi (21) og Silje Limstrand (22) var naboer med siktede Espen Andersen Bråthen (37) helt frem til for to uker siden. De beskriver ham som skremmende.  – Hver gang han gikk inn døren, snudde han seg rundt og kikket i hele nabolaget. Han gikk rundt frem og tilbake, mange ganger, egentlig uten mening. Han kikket over alt, sier Silje Limstrand.  Hun har bodd tre år i Kongsberg, mens Gudoon Hersi har vokst opp i sølvgruve-kommunen.  – Du så han var skummel, legger Hersi til.  I rundt to år bodde venninnene like over veien for der den siktede 37-åringen, Espen Andersen Bråthen, har adresse. Men for to uker siden flyttet de fra gaten. Bråthen er dansk statsborger, men er født og har bodd i Norge hele sitt liv. Han er siktet for å ha drept fem mennesker og skadet to. Han har brukt flere ulike våpen, men det er foreløpig uklart hvilke det er snakk om utenom pil og bue. Han har erkjent de faktiske forholdene rundt drapene og handlingene. – Det er helt uvirkelig, det er skummelt å tenke på at vi bodde så nært, jeg blir skikkelig kvalm. Først var det i nærheten, at vi var på Coop, og så blir det bare eklere og eklere. Og å tenke på at vi har hatt kontakt med den personen, at vi har bodd noen meter unna, at det er flere ganger vi har glemt å låse, tenk hvor nærme vi har vært det her... sier venninnene i kor. Hersi sier at den siktede har oppført seg rasistisk mot henne. – Han har sagt til meg at det lukter brent. «Har du sett den svarte pinnen som ligger der?» Hun sier også at mannen har kommet med andre tilnærminger til dem etter at hun hadde vært på fest og satt på trappen utenfor huset. – Han har knurret på oss, som en hund liksom.  Dagen etter de forferdelige drapene, er de to venninnene tydelige på at det både er skummelt og ekkelt å tenke på at de har bodd så nært gjerningspersonen.  Venninnene tok torsdag turen bort til siktedes bopel etter at de gjenkjente et bilde av døren i mediene. Der ble de møtt av et pressekorps fra Norge og utlandet. Ifølge venninne skal også Bråthen ha filmet og truet med å politianmelde dem.  De forteller også at de har vært vitne til at politiet har vært på døren til Bråthen tidligere, og at de ofte snakket om ham når de var på fest. Venninnen Limstrand har på sin side fått en annen type oppmerksomhet fra mannen.  – Han har kommet med komplimenter til meg, at jeg er så fin på håret. En gang spurte han om han skulle fortelle meg en vits, og så begynte han bare å le. Jeg sa jeg ikke ville høre en vits. Da sa han: «Ja, men du er så flott, vil du ikke høre en vits?» Limstrand forteller videre at hun da satte seg i bilen og kjørte av gårde. Hun sier også at begge to har «stusset på» mannen.  De to venninne bor fremdeles sammen, men har flyttet fra gaten fordi de blant annet ikke trivdes i nabolaget. – Det var rett og slett ikke så koselig å komme hjem til gaten vår.  I en pressemelding skriver PST torsdag ettermiddag at drapene fremstår som en terrorhandling. De opplyser også at den siktede er kjent for dem fra før.  Politiet har tidligere bekreftet overfor VG at noen av de drepte ble funnet utendørs, mens andre ble funnet innendørs. Politiet har ikke gått ut med identiteten til de drepte, men de skal ha varslet pårørende.


Politidirektoratet vurderer å rette et millionkrav mot Thales, for ikke å ha levert pass i henhold til avtalen med Norge: – Dette er ikke godt nok, sier Bjørn Vandvik. Han er avdelingsdirektør i Politidirektoratet, med ansvar for å håndtere passkrisen. Ventetiden for å få nytt pass, er over syv uker og stigende mot sommerferien. Den franske Thales-gruppen har avtaler om å levere pass og nasjonale id-kort til Norge og land som Sverige, Finland, Storbritannia, Frankrike, Belgia og USA. – Etterslepet i Norge er i dag omkring 90.000 pass, anslår Vandvik overfor VG. Dette er passøknader som ligger i kø og venter på å bli produsert. Han opplyser at avtalen er at Thales skal levere pass til Norge tilsvarende etterspørselen, altså bygge produksjonskapasitet for å møte behovet til enhver tid. – Når etterspørselen går veldig i været, skal de rimelig raskt klare å kalibrere seg, slik at produksjonen av passbøker ikke blir en flaskehals. – Mener dere avtalen er misligholdt fra Thales side? – Den er i alle fall ikke oppfylt i henhold til intensjonen. Hadde de levert passbøker i henhold til etterspørselen, ville vi ikke vært der vi er nå. – Tar ansvar På spørsmål om direktoratet vil vurdere juridisk skritt mot Thales, svarer Vandvik:  – Vi må se på det og hva vi kan lære av dette. Nå leverer de ikke i henhold til avtalen, men det skyldes jo leveringsproblemer, som er en global utfordring. Leverandøren skal betale noe når de ikke leverer i henhold til avtalen, så det bygger seg opp til et beløp etter hvert. – Hvis det er snakk om bøter eller et økonomisk krav, så vil det uansett være i millionklassen? – Jada, jeg har ikke helt summen. Nå er det veldig mange pass de utsteder, så dette er god butikk for dem også. Men det skal vi komme tilbake til. Jeg opplever at Thales tar ansvar. – Beklagelig og leit Vandvik opplyser at direktoratet senere vil vurdere hvordan Thales har oppfylt avtalen. Han understreker at politiet i dag først og fremst er opptatt av å få gitt flest mulig pass.  – Uansett hvem som leverer tjenesten, er ikke dette godt nok. Det må vi være ærlige på. Det er veldig beklagelig og leit, for det er mange som er sure, frustrerte og fortvilte. Thales rapporterte i slutten av mars at selskapet hadde problemer med å få bestanddeler til passbøkene fra sine underleverandører. – Hovedutfordringen er at Thales ikke klarer å levere nok passbøker, på grunn av manglende komponenter eller forsinkelser i leveringskjeden, forklarer Vandvik. – Tiltakene ikke nok Han sier at politiet var forberedt på at etterspørselen etter pass og id-kort ville gå rett til værs, da grensene ble åpnet i januar, og har truffet på prognosene. Siden mars er bemanningen på passkontorene økt og åpningstidene utvidet. – De tiltakene vi har gjort, har egentlig ikke hjulpet godt nok, for det er ikke tilstrekkelig antall passbøker. Tilgangen er blitt en flaskehals, sier avdelingsdirektøren. Produksjonen av pass skjer i to faser: Først produseres selve passboken i Finland. Så legges biometriske data in i Norge, hvor passboken personaliseres. – Passboken er et sikkerhets- og verdidokument hvor alle elementer er like viktige, sier seniorrådgiver i id-seksjonen i Politidirektoratet Tore Rosseland til VG. Leverandørkjeden sliter Den tykke polykarbonatsiden med passbildet inneholder en mikrobrikke – chip – og en antenne, slik at passet kan leses av en mobiltelefon. Sidene i passet består av et sikkerhetspapir som inneholder silke og bomull. Det er lagt inn en sikkerhetstråd for å beskytte mot forfalskninger. Omslag og innsider, visuell oppbygging og sammenhefting – alle kontrollelementene skal følge internasjonal standard og være så like som mulig fra pass til pass. – Mangler ett element, får man ikke produsert passboken, sier Rosseland. Han sier det er vanskelig å peke på et element der tilgangen svikter – det er hele kjeden av leverandører og underleverandører i passproduksjonen som sliter

Politiet om pass-selskap:  - De skal betale


PARIS (VG) (Ruud–Hurkacz 6–2, 6–3,  3–6, 6–3) Casper Ruud (23) tvang Hubert Hurkacz (25) i kne, for nordmannen lyktes med absolutt alt i tre av fire sett.  Casper Ruud er klar for sitt livs første kvartfinale i en Grand Slam. Foran rundt 9000 tilskuere var han helt suveren fra første ballberøring og i to sett, eller i cirka 90 minutter. Så skapte Hurkacz litt spenning i tredje sett, før Ruud avgjorde i fjerde. Hurkacz sto imot to matchballer på sin egen serve, men etter to timer og 30 minutter var det gjort da Ruud avgjorde på egen serve. Med en kvartfinale i siktet entret Ruud arenaen med enorm selvtillit under solen på Court Susanne Lenglen. Han traff på alt, server, lange baller, korte baller, returer. Alt gikk inn. Ruud må ha hatt en eventyrlig følelse, han var så mye bedre enn Hurkacz at han kontrollerte alt som skjedde. Returene til Ruud var fabelaktige.  – Det føles fantastisk. Det har vært et av de store målene i år og er ekstra spesielt for meg. Jeg vet ikke hvorfor, men i år føler jeg meg mer erfaren og klar for å spille fem sett. Jeg har vel blitt ett år eldre, tiden flyr, sier Casper Ruud i et intervju vist på Eurosport, sier Ruud til arrangøren om å skulle spille kvartfinale i Grand Slam. Han fikk spørsmål om at det er «Ruud-feber» i Norge. — Det er veldig gøy. Hver gang jeg går ut på banen representerer jeg Norge. Jeg håper vi kan bygge på dette resultatet, og det er fint hvis folk gleder seg over det, smiler tennisstjernen. I kvartfinalen møter Ruud danske Holger Rune eller greske Stefanos Tsitsipas. Det er første gang Ruud spiller en kvartfinale i en Grand Slam-turnering. Han har tidligere spilt en fjerderundekamp i Australian Open for halvannet år siden.  Hurkacz kom til kampen mot Ruud uten å ha tapt et eneste servegame eller et eneste sett, i første sett mot nordmannen tapte han to servegame og settet.  French Open med Casper Ruud vises på Discovery +, samt Eurosport Norge og MAX. I andre sett brøt Ruud serven til polakken igjen. Horkacz var tydelig frustrert. Serven er Hurkacz styrke, men Ruud leverte en rekke suverene server selv, i andre sett hadde de to serveess hver.   I tredje sett bød Ruud på litt ekstra show for publikum, han forsøkte å ta en retur mellom benene. Den ble for lang, men Ruud smilte og fikk enorm respons fra publikum. Men på stillingen 3–2 til Hurkacz i det tredje settet tok polakken omsider en lang ballveksling hjem. Han fikk den litt i gave fra Ruud som kunne satt ballen inn selv, men slaget til Hurkacz var godt. Endelig smilte polakken, og han fikk i gang publikum. Hurkacz økte til 4–2 og knyttet neven og fridde til publikum. Og da snudde det litt. Hurkacz ble blidere og spilte bedre. Det tredje settet tilhørte 25-åringen fra Wroclaw.  Hver gang Ruud spilte på den siden av nettet hvor pappa Christian Ruud satt, tittet han opp på faren sin. Det ble mange små nikk og nikk tilbake. På stillingen 1–1 i tredje sett, var blikket til Casper Ruud opp på faren litt mer oppgitt. Men han slo tilbake.  Ruud har et langt større repertoar enn polakken på grus og det var nesten utrolig å se hvor uendelig mye mer bevegelig Ruud var. Polakken sto rett og slett mye stille og serverte Ruud.  Polske Hurkacz er ranket som nummer 13 i verden, etter at han blant annet spilte seg til semifinale i Wimbledon i fjor. Ruud var favoritt, selv om Hurkacz har imponert på grusen i Paris. Polakken er hard court-spesialist, mens 23-åringen fra Snarøya så langt i karrieren har vært best på grus. Ruud har åtte seire på ATP-touren, alle er kommet i ATP 250, syv av dem har han tatt på grus.  Etter å ha røket ut i tredje runde tre år på rad, ble «forbannelsen» brutt for Ruud i år.  Tirsdag møtes Rafael Nadal og Novak Djokovic i kvartfinale, mens Aleksander Zverev møter fenomenet Carlos Alcaraz.

Til kvartfinale:  - Det føles fantastisk


Britisk etterretning mener at russiske styrker kan trenge en «taktisk pause» for å krysse elver for å kunne rykke videre inn i Donetsk. Det kan gi Ukraina muligheter, mener oberstløytnant.  Da Russland invaderte Ukraina 24. februar var hovedstaden Kyiv et av hovedmålene til Russland.  Etter hvert som ukene gikk og Kyiv fortsatt var under ukrainsk kontroll måtte Russland gi opp, og flyttet målene sine østover.  Men for at russiske styrker skal klare å fortsette videre inn i Donetsk trenger styrkene en såkalt «taktisk pause», mener britisk etterretning.  Oberstløytnant Palle Ydstebø forklarer hvorfor: – Det skyldes at russerne i flere uker har angrepet mer eller mindre kontinuerlig for å ta Sievjerodonetsk som ligger inntil elven. Da blir styrkene slitne og trenger etterforsyninger av blant annet ammunisjon, mannskap og drivstoff. Det tar tid å få på plass. Spesielt hvis de skal krysse elven. Sievjerodonetsk ligger i Donbas (som består av fylkene Luhansk og Donetsk) og britisk etterretning skriver torsdag at Russland har tatt kontroll over mesteparten av byen.  Onsdag skrev Luhansk-guvernør på Telegram at rundt 70 prosent av byen har falt til de russiske invasjonsstyrkene.  – Ta en fot i bakken For å komme lenger inn i Donetsk må russiske styrker nå krysse elver.  Ifølge britisk etterretning har ukrainske styrker ødelagt broene som lå langs Siversky Donets-elven.  Dermed trenger russiske styrker først og fremst bromateriell for å krysse elven, men uten at ukrainske styrker ødelegger det de prøver å bygge, forklarer Ydstebø.  – De må rett og slett ta en fot i bakken å organisere og forberede seg for å krysse elven for å fullføre å ta Luhansk fylke. Dersom man skal krysse en elv midt i en krig og du skal få lagt en bro i front av en fiende, må du først få ryddet den andre siden av elven for fiendtlige styrker, forklarer Ydstebø. Han peker på to mulige valg for Russland:  – Enten nekte fienden innsyn eller bekjempe fienden med artilleri. Førstnevnte blir vanskelig for russerne fordi ukrainerne har vist seg å ha godt innsyn med droner. Og ukrainere har tidligere funnet russernes ulike krysningssteder og vært forberedt når de mener det foregår noe fra russisk side.  Russland kan også velge å ikke krysse elven, men heller forsøke å angripe fra andre byer og dermed kniper av en lomme ved Luhansk, forteller Ydstebø. – På den annen side er det det de har prøvd på i to måneder uten å få det til. Taper mye tid Russland kan tape mye tid om de velger å angripe andre byer, i stedet for å krysse elven, ifølge Ydstebø. – Opp mot flere uker, men mest realistisk sett kanskje rundt 10 dager. Det kommer an på hvor slitne de er og hva de har å erstatte styrkene med. Har de friske avdelinger som raskt kan settes inn, kan de klare det på en liten uke eller mindre, men det har vært en del diskusjon rundt slitasjen på russisk side nå. Russland har flere ganger prøvd å krysse elven i nord mellom byene Lyman og Lysytsjansk, uten hell.  – Da ble de skutt i filler av ukrainsk artilleri. Elvekryssing er en sentral del av å komme seg videre i Ukraina for russerne. Det vil ta tid å forberede, særlig her hvor eleven ligger tett inntil byen Lysytsjansk, der ukrainerne har etablert seg sterkt med forsvarsstyrker. – Kamp om et vendepunkt En «taktisk pause» for russiske styrker betyr ikke at Ukraina kommer til å gjøre det samme, mener Ydstebø.  – Ukrainerne kommer ikke til å sitte og tvinne tommeltotter mens russerne tar denne pausen. Nå har ukrainerne allerede begynt med en del mindre motangrep nordøst for Kherson, litt på samme måten som de angrep for å presse russerne ut av Kharkiv. Krigen har den siste måneden vært inne i en fase der det er kamp om det strategiske nivået, sier oberstløytnanten.  – En kamp om et vendepunkt, og hvem som skal styre den videre utviklingen i krigen


De russiske styrkene er dypt inne i Ukraina på dag to av invasjonen. Likevel forsikrer president Volodymyr Zelenskyj at han forblir i hovedstaden. – Jeg er fiendens mål nummer én, basert på det vi vet. Familien min er mål nummer to, sier president Volodymyr Zelenskyj under en videotale til nasjonen. – De ønsker å knuse Ukraina politisk ved å fjerne statsoverhodet, sier han.  De siste åtteogtyve timene har uten tvil vært tøffe for presidenten. Kampene har vært harde etter at Russland invaderte landet natt til torsdag, og flere ukrainske byer er under beleiring.  Rundt klokken 03.20 norsk tid ble det meldt om flere eksplosjoner i Kyiv, og utenriksminister Dmytro Kuleb uttalte at Kyiv var under «forferdelige rakettangrep». Ukrainske myndigheter har åpent innrømmet at fredag kan bli desto tyngre enn selve invasjonsdagen. Likevel har president Zelenskyj uttalt at han forblir i hovedstaden: – Jeg forblir i regjeringskvartalet, sammen med alle andre som trengs for at regjeringen skal fungere, forsikret han i går.  Det er usikkert om Zelenskyjs kone, Olena Kiyashko (44), fremdeles befinner seg i landet. Paret har også barna Oleksandra (17) og Kyrolo (9), som nå tilsynelatende er blant Russlands fremste mål.  Her kan du se bilder av ødeleggelsene i Kyiv:  Mener sanksjoner ikke holder Den ukrainske presidenten har flere ganger bedt om hjelp fra utlandet. I en videotale fredag morgen, gjengitt av BBC, kritiserer presidenten vesten for ikke å ha kommet Ukraina til unnsetning:  – I dag forsvarer vi landet vårt alene. Akkurat som i går følger verdens mektigste styrker med på avstand, sier Volodymyr Zelenskyj.  Vestens respons på Russlands krigsgjerninger har vært å innføre strenge sanksjoner mot blant annet rikfolk og bankmenn. Zelenskyj mener imidlertid at det ikke har gjort nytten.  – Ble Russland overbevist av gårsdagens sanksjoner? Det vi hører i luften og ser på bakken tyder på at det ikke er tilfellet, sier presidenten.  Ønsker trolig et regimeskifte I Vladimir Putins krigshissende tale i timene før invasjonen, kunngjorde han at Russland ville demilitarisere og «avnazifisere» Ukraina.  Kristian Åtland, forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt, har forklart til VG at demilitariseringen i praksis skjer nå som Russland angriper Ukraina militært. – Det andre om avnazifisering er mer politisk, og indikerer at Russland har til hensikt å prøve å gjennomføre et politisk regimeskifte i Kyiv, at de rett og slett vil prøve å avsette presidenten, sier forskeren. Talsperson i det amerikanske utenriksdepartementet, Ned Price, sier også til CNN at Zelenskyj på mange måter er en personifisering av «de demokratiske ambisjonene til Ukraina.» Timothy Snyder, professor ved Yale University, sier til Washington Post at kampen mot fascismen var en viktig del av Sovjetunionens identitet da Putin vokste opp.  – Ironien nå er at Putin tilsynelatende kjemper en krig på samme måten som nazistene gjorde, sier Snyder.  President Volodymyr Zelenskyj er selv jødisk. I tillegg ble tre av brødrene til bestefaren hans drept under Holocaust.  Zelenskyj har også selv kritisert Putin for å ha angrepet Ukraina på samme måte som Nazi-Tyskland gjorde i forrige århundre.  Før han ble valgt som Ukrainas president i 2019, var Zelenskyj kjent som komiker og programleder på TV.  Partiet hans er oppkalt etter det programmet Zelenskyj først ble kjent for – «folkets tjener» – der han spilte ingen ringere enn Ukrainas president.


Bransjeveteran Halvor Marstrander jobber ikke lenger hos plateselskapet Warner. Årsaken skal være en episode på festival med en av selskapets artister. Halvor Marstrander (39) har lang fartstid i norsk musikkbransje. Våren 2020 forlot han jobben som manager for Astrid S, for å gå til stillingen som A&R-director hos Warner Music, det tredje største plateselskapet i Norge. Stillingen er blant de høyeste i platebransjen, og innebærer hovedansvar for innhenting av nye talenter og utvikling av selskapets norske artister og repertoar. Nå bekrefter både Marstrander og Warner overfor VG at arbeidsforholdet dem imellom har opphørt. – Vi har kommet til enighet om å avslutte arbeidsforholdet, sier Leif Ribe, Warners general manager i Norge. Han ønsker ikke å kommentere saken utover dette. Roten til bruddet mellom partene er ifølge Marstrander en episode som involverte ham selv og en av selskapets artister. – Jeg var på en festival i Oslo og var for full med tanke på min rolle i Warner, sier Marstrander til VG. – Jeg er veldig lei meg for at det ble en ubehagelig opplevelse for artisten, og har tatt ansvaret for det som skjedde. Marstrander ønsker å være tydelig på en spesifikk detalj rundt det som skjedde mellom ham og artisten: – I disse tider er det viktig for meg å presisere at det ikke er snakk om noe av seksuell karakter, og ingen av partene hevder det heller. VG har vært i kontakt med et management som bekrefter at de representerer artisten i denne saken. En høyt plassert leder i managementet sier dette om Marstranders beskrivelser av det som skjedde: – Ja, dette er forenlig med med vår oppfatning av saken. Det har ikke lyktes VG å komme i direkte kontakt med artisten. Marstrander sier han er klar over at saken har blitt en snakkis i bransjen, og at det har versert mange rykter. – Det å få så mange rykter og usanne spekulasjoner rettet mot meg må jeg bare stå i. – Hvordan vil du beskrive situasjonen din nå? – Ukene i ettertid har vært veldig tøffe og en enorm belastning for hele familien. Heidi Reisvang ved Elden Advokatfirma er Marstranders advokat. Hun mener at konflikten mellom Marstrander og artisten ikke var en oppsigelsesårsak. – Vår vurdering var at det ikke forelå faktisk grunnlag for at arbeidsgiver kunne avslutte arbeidsforholdet, sier Reisvang. Hun mener at Marstrander hadde et ønske om å fokusere på fremtidige prosjekter i stedet for en eventuell konflikt med arbeidsgiver. – På denne bakgrunn ble man enige om å avslutte arbeidsforholdet, herunder ivareta den gode relasjonen Marstrander har hatt og fremdeles har til Warner. Warner-sjef Ribe ønsker ikke å kommentere advokatens utsagn. Halvor Marstrander jobbet i flere norske plateselskaper rundt årtusenskiftet.  Deretter, i 2003, startet han i Jan Fredrik Karlsens selskap Playroom, hvor han de påfølgende 12 årene ble medeier og en nøkkelperson i en av den norske pophistoriens største suksesshistorier: Kurt Nilsens karriere. I 2015 startet han sitt eget selskap Interstellar, hvor fokuset var på én artist: Astrid Smeplass, som ble med Marstrander fra Playroom. – Han har gjort en enestående jobb med henne, sa Jan Fredrik Karlsen til Dagens Næringsliv den gang. I februar 2018 brukte Smeplass nesten hele det første minuttet av sin NRK-direktesendte, litt over tre minutter lange takketale på å lovprise Marstrander, etter å ha mottatt trofeet for Årets Spellemann. I april 2020 fortalte Smeplass om bruddet med manageren, og fremhevet hvor viktig han hadde vært for henne. De siste to årene før Marstrander begynte i Warner var han også manager for fotballsøstrene Ada og Andrine Hegerberg. Samarbeidet ble ifølge både dem og ham avsluttet som følge av hans den gang nye jobb.

Bransjetopp slutter etter hendelse med artist:  - Var for full


Han har fem mål på seks kamper i Manchester United-comebacket. Men når det kommer til å presse motspillerne i åpent spill, er Cristiano Ronaldo (36) helt i bunnen i Premier League. – Ronaldo gjør ett press, og så er han ferdig. Det funker ikke når det skal være et kollektivt og hardt press, og det kan bli en utfordring for Solskjær, sier Øyvind Eide.  Eide er sportsdirektør ved Norges Toppidrettsgymnas og skriver taktiske analyser for Manchester Uniteds norske supporterklubb på United.no.  – Under Solskjær har United hatt et veldig bra press-spill. De er veldig smale i presset når de presser høyt, og det krever at de løper mye og hardt. Du ser da Cavani kom inn i forrige kamp, og jager etter baller langt unna og på den måten får med seg laget. Ronaldo har ikke det samme presspillet og blir aldri den signalspilleren som Cavani er. Da brytes mye av forsvaret til United ned, sier Eide. Før lørdagens kamp mellom Manchester United og Everton, la The Athletic ut en artikkel som viste at Cristiano Ronaldo er den angrepsspilleren som har presset motspillerne minst i åpent spill av spillerne som har spilt 270 minutter eller mer (tilsvarende tre hele kamper) i Premier League.  I etterkant av onsdagens overtidsseier mot Villarreal i Champions League, var nettopp presspillet til innbytter Cavani noe som ble sentralt i forkant av Ronaldos vinnerscoring på overtid.  Statistikken fra forrige Premier League-sesong viste også at Cavani var den av Manchester United-angriperne som spilte 1000 minutter eller mer i Premier League som flest ganger i løpet av en kamp presset motstanderen (13,73 ganger i løpet av 90 minutter i snitt), tett fulgt av Mason Greenwood (13,02 per 90), Marcus Rashford (10,65 per 90) og Anthony Martial (9,02 per 90). Til sammenligning presset Ronaldo i snitt motstanderne 2,67 ganger i løpet av 90 minutter i de første Premier League-kampene.  Danny Higginbotham, som har spilt totalt 210 kamper i Premier League og spilt for blant andre Manchester United, Sunderland, Southampton, Derby og Stoke, skriver på Twitter at han ikke forstår hvorfor statistikken har fått så mye oppmerksomhet.  – I takt med at han har blitt eldre, har han endret på spillet sitt for å sikre at han vil være best mulig når ballen kommer til ham. Å spare på kreftene er grunnen til at han har fem mål på fem kamper, skrev han før Everton-kampen. Eide er også klar på at Ronaldo tilfører ekstremkvaliteter i det offensive spillet.  – Han har noen egenskaper innenfor motstanders 16-meter som kanskje ingen andre i verden har, men de må lære seg å bruke og lære seg å kjenne bevegelsene til Ronaldo foran mål, mener Eide.  Ronaldo startet på benken i lørdagens kamp mot Everton, men var på banen den siste drøye halvtimen, da Everton utlignet og mot slutten var en annullering unna tre poeng.  – Jeg og han (Ronaldo) forstår mer enn ekspertene, for eksempel. Det handler om å velge de riktige øyeblikkene for når man skal spille med ham og når man ikke skal spille ham. Han er ingen ungfole lenger, men han er som alltid profesjonell og han er klar for å komme innpå. I dag kom han inn med energi og med god holdning, sier Solskjær til BBC.

Tallene overrasker:  - Kan bli en utfordring


Helene Olafsen (31) og Jørgen Nilsen (31) har fått klar beskjed: Fjerner de ikke brygge og bygninger på egen eiendom, risikerer kjendisparet tvangsmulkt. 23. mai 2021 varslet Plan- og bygningsetaten (PBE) at det var registrert ulovlige forhold på eiendommen til Helene Olafsen og Jørgen Nilsen. I et nytt brev opplyser PBE at de hovedsakelig fastholder sine vurderinger som fremkommer i varselet, og at de derfor går videre med et pålegg. En nabo står også som mottager av brevet. PBE har gitt naboen, Olafsen og Nilsen frist til 20. januar 2022 til å fjerne ulike bygg og brygger. Det er åtte forhold PBE har listet opp som ulovlige, og dersom de ikke fjernes innen tidsfristen må partene betale tvangsmulkt på 20.000 kroner hver av de ulike forholdene. – Vi er i dialog med PBE. Det stemmer at tiltakene ble oppført lenge før vi overtok. Sameiet forholder seg til fristene som er gitt, og skal ta stilling til veien videre i fellesskap. I mellomtiden prøver vi å ikke la det ødelegge for mye livskvalitet, skriver Olafsen i en tekstmelding. Olafsen og Nilsen kjøpte tomannsboligen på Malmøya sommeren 2019. Tiltakene på eiendommen som Olafsen og Nilsen nå må fjerne, ble oppført før paret flyttet dit.  Kommunen har imidlertid først blitt gjort oppmerksom på disse forholdene gjennom oppsøkende virksomhet i 2020. «Ulovlige forhold etter plan- og bygningsloven foreldes ikke, og det er alltid nåværende eier/eiere som er ansvarlig for at tiltak er oppført i tråd med bygningslovgivningen» står det i brevet.  PBE mener dermed at vedtaket ikke er urimelig.  Følgende tiltak på eiendommen omtaler PBE som ulovlige forhold:  Fristen for å klage på vedtaket er tre uker. Olafsen og Jørgensen møttes under innspillingen av «Skal vi danse» i 2017 hvor de to danset seg hele veien til seier. Om lag et halvt år etter at seieren var sikret sto de frem som kjærester, og i 2019 forlovet de seg. I mars 2020 fikk de sitt første barn sammen.


Fotball-Norge og broren Stefan viser sin støtte til Sogndal-spiller Emil Pálsson (28) som ble gjenopplivet etter hjertestans på banen i kampen mot Stjørdals-Blink. Sogndals midtbanespiller Pálsson falt om på banen drøyt 12 minutter ut i oppgjøret, som startet klokken 18. Dommeren stoppet spillet og legehjelp kom raskt til. Klokken 19.50 meddelte Sogndal at Pálsson fikk hjertestans på kunstgresset, men ble vellykket gjenopplivet før han ble sendt til Haukeland sykehus med ambulansehelikopter. Der får 28-åringen videre behandling. Det er ventet en ny oppdatering om Pálsson mandag. Emil Pálssons bror, Stefan, har lagt ut en melding om broren på Twitter, som VG har fått tillatelse til å gjengi: «Jeg elsker deg, ser deg i morgen», skriver Stefan. Han reiser tirsdag fra Island til Bergen for å møte broren sin. Fotball-Norge har også uttrykt varme tanker til Pálsson i sosiale medier.  HamKam-trener Kjetil Rekdal var lykkelig da klubben hans i praksis sikret opprykket mot Raufoss, men senere på kvelden var tankene hos Pálsson. NRK-ekspert Carl Erik Torp fikk selv hjertestans som Brann-spiller mot Sogndal i 2011. Han har sendt en hilsen til Pálsson på Twitter. Espen Linaker, medisinsk ansvarlig for Stjørdals-Blink – Sogndals motstander denne dramatiske kvelden, sier til VG at fotballen blir sekundært. – Tankene våre går til spilleren og til Sogndal. Dette er dramatisk, det er ikke å legge skjul på. Samtidig viser dette også at vi har god medisinsk kompetanse på fotballbanene i Norge, sier Linaker. Stjørdals-Blink satte seg på bussen tilbake til Trøndelag mandag kveld.  – Det var mange som ville hjem til familien og kjente omgivelser, sier Linaker. Nytt kamptidspunkt skal diskuteres tirsdag. – Vi lar klubbene ha ro i kveld. Vi overlater det litt til klubbene når kampen skal omberammes. Vi skjønte tidlig at de ikke ville spille i kveld, og det har vi full forståelse for, sier Nils Fisketjønn, konkurransedirektør i Norges Fotballforbund. Fotballekspert Lars Tjærnås er også preget, og er enig med Rekdal om at fotball blir uviktig i slike øyeblikk.  Islendingen med én landskamp (under Lars Lagerbäck) er på lån fra Sarpsborg 08. Han har tidligere spilt fire år i Sandefjord. Pálsson har kontrakt med sarpingene ut 2023. Avtroppende Sarpsborg-trener Lars Bohinen har også gitt sin støtte offentlig. Lars Grorud, tidligere Sandefjord-kaptein, spilte med Pálsson i flere sesonger i Sandefjord og var preget mandag kveld.  – Han er en god venn. Det var helt fryktelig nyheter å få inn her, sier Grorud til VG mandag kveld. – Han er en tvers gjennom en helt fantastisk kar. Vi alle krysser bare fingrene veldig for at dette går så bra som det kan, sier Grorud og fortsetter:  – Det var et kjempesjokk, og ordentlig vondt å se. Det er det verste man kan oppleve. Vi håper bare det går bra. Tidligere Vålerenga-profil Freddy dos Santos så hendelsen fra TV-sendingen på Discovery+ hvor han var studiogjest.  – Dette er utrivelige bilder som vi har sett tidligere i år også. Det er ikke noe vi ønsker å se. Det er vanskelig å være energisk rundt resten av kampene nå, sa dos Santos. Han tenker da på Danmarks Christian Eriksen som fikk hjertestans under EM-kampen mot Finland, en hendelse som preget hele nasjonen.

Broren etter hjertestans:  - Jeg elsker deg


Bjørn Tomren klemte til med jodling og Whitney Houston i årets «Stjernekamp»-finale. – Jeg er helt målløs, sa han da resultatet ble klart.  Det var duket for en forrykende finalefest i sesongens siste program av «Stjernekamp».    Slaget stod mellom Bjørn Tomren og Alexandra Rotan om hvem som skulle hente trofeet hjem.  Nå er resultatene imidlertid klare: Bjørn Tomren vinner årets «Stjernekamp».  Les VGs anmeldelser låt for låt i bunnen av saken. – Det er helt absurd. Jeg vet ikke hva jeg skal si. Tusen takk til alle som har stemt. Jeg er helt målløs, sa en lettere forfjamset Bjørn Tomren som takket etter offentliggjøringen av resultatene.  Han rettet også en særlig takk til sin motpart i finalen, Alexandra Rotan.  – Tusen takk til Alexandra som er en stor sangerinne. Jeg er stor fan av Alexandra, skrøt Tomren, før han gikk bak scenen for å gjøre seg klar til et siste nummer av finalelåten «I Wanna Dance With Somebody».  Alexandra Rotan overøste vinneren med lovord i intervjuet etter resultatet var klart.   – For en mann, for en stemme! Han har vist meg en helt ny side av det å være artist. En musikkforståelse som jeg aldri har sett maken til. Han er en verdig vinner, sa hun.  På scenen i kveld opptrer finalistene med hver sin egenproduserte låt og en låt som de har valgt ut selv.  Bjørn Tomren har fått med seg makkeren Heine Bugge, kjent fra trekkspillduoen Polkabjørn og Kleine Heine og fremførte strupesangen Mein Vater ist ein Appenzeller til stor bravur fra et lattermildt publikum  Alexandra Rotan gikk sammen med Fred Buljo og Tom Hugo fra KEiiNO, og fremførte den for anledningen splitter nye låten Venus.   I solonummeret fremførte Bjørn Tomren I Wanna Dance With Somebody av Whitney Houston. Alexandra Rotan sang en skjellsettende versjon av You’re the Voice av John Farnham.


Agnete «Agnetesh» Husebye (25) forlot kampen om å bli Norges tøffeste kjendis frivillig – for så å gå rett til nytt ekstrem-TV. Husebye, Thomas Numme (51) og Birk Ruud (21) startet torsdagens episode av «71 grader nord» med merkekonkurranse etter å ha tapt mot det andre laget. Det ble en kort affære. – Hva skjer? spør Birk Ruud når Husebye plutselig spaserer bort fra øvelsen. – Jeg gir meg, svarer Husebye. Ruud prøver å overtale:  – Slutt, da, Agnete. Kom igjen! Kan du ikke prøve en gang til, da? Du klarer det her.  Husebye gråter, men forsikrer at hun er fornøyd med at reisen slutter der. – Jeg vil ikke at noen andre skal ryke i dag og at jeg ikke klarer å fullføre neste gang, sier hun med tårevåte øyne. Til VG forklarer Husebye at hun hadde varslet produsentene på forhånd om at hun ville trekke seg. – Men de ville helst ikke at jeg skulle si fra til de andre, men heller starte øvelsen som planlagt. Det var greit for meg. Følelsene tok likevel litt overhånd da Husebye så Ruuds og Nummes reaksjoner. – Det kom jo som et sjokk på dem at jeg tok en for laget. Derfor ble det ekstra trist for meg også.  – Du ofret deg  rett og slett for lagkompisene? – Jeg var så glad i begge og unte dem å gå videre. Når en av oss tre måtte ryke, så ønsket jeg å gjøre det sånn. Jeg føler uansett at jeg gikk ut med hevet hode. Husebye la stort press på seg selv hele veien. – Det ligger dypt i meg at jeg er selvkritisk. Hver eneste etappe var en hard kamp. For meg var det kjipt de gangene jeg følte at jeg trakk laget ned, og andre enn meg endte med å ryke. Den følelsen var jeg litt lei av. YouTube-stjernen holdt det meste av usikkerheten inni seg. Mens Numme har bannet og ropt nærmest fra startstreken, fremstår Agnetesh behersket og lavmælt. – Egentlig er jeg overrasket over hvor bra jeg taklet de ekstreme utfordringene, for jeg kjempet mot meg selv hele veien. I stedet for å ta det ut over de andre når jeg ble veldig sliten, klarte jeg å gå inn i mitt eget hode og motivere meg.  Husebye har bevist overfor seg selv at hun holder ut under sterkt press. – Jeg vet nå at jeg kan utføre tunge ting. Det tar jeg med meg videre.  25-åringen beskriver samholdet mellom deltagerne som unikt. – Det merker vi i særlig i ettertid. Vi har veldig behov for å være med hverandre, for det er liksom bare vi som skjønner hvordan det var. Alle gangene da vi satt foran leirbålet og bare pratet. Vi savnet ikke mobilen, for vi trengte liksom ikke resten av verden, sier Husebye og smiler. Selv om Husebye trakk seg, betyr ikke det at hun ikke var klar for å testes ytterligere. I disse dager er hun i full gang med innspillingen av et annet realityprogram, «16 Weeks of Hell», på samme kanal. – Det er absolutt ekstrem-TV, forteller hun. Sammen med fem andre kjendiser skal Husebye gjennom et knallhardt regime for å komme i form. Dette blir altså den tredje TV-ildprøven for youtuberen på kort tid, for det er bare ett år siden hun deltok i «Skal vi danse» på TV 2. Ferske bilder på Husebyes Instagram viser at hun har gått ned i vekt siden innspillingsstarten på «helvetesprogrammet» i august. – Mange synes det er vanskelig å snakke om kilo, men jeg synes det er gøy nå når livsstilsendringen gir resultater. Jeg jobber jo beinhardt. Det er morsomt å se meg i «71», for jeg ser jo selv at jeg ser helt annerledes ut nå. Agnetesh er for tiden også å se i «Sofa» på TV 2, der kjendiser sitter og fråtser i TV-program. – Det er ikke like krevende, sier hun og ler. Realitykjendisen er glad for å få vist seg frem for flere enn bare ung-målgruppen hun hadde gjennom YouTube. – Jeg får mange fine tilbakemeldinger om at jeg er et godt forbilde og at folk har sansen for meg. Det er hyggelig, for man vet jo aldri hvordan folk reagerer. Men jeg har prøvd å være den jeg er hele veien


Otto Robsahm dømmes til å tilbakebetale et lån på 323.500 kroner til en tidligere forretningspartner. – Retten så ikke kompleksiteten i saken og er helt feil dømt. Vi anker selvsagt, skriver Otto Robsahm, også kjent som «Sinnasnekkern», i en sms til VG. I oktober ble det kjent at tidligere forretningspartner Daniel Eriksen Furnes saksøker Robsahm for tilbakebetaling av et lån på 323.500 kroner. – Min klient lånte til sammen 323.500 kroner privat til Otto, som gikk direkte til Ottos private konto. Vi mener at Otto har lånt disse pengene, og at det er en selvfølge at han skal betale tilbake, sa Furnes advokat, Trond-Ivan Blomsø til VG. Nå har Furnes vunnet frem i retten. Robsahm dømmes også til å betale kroner 85 218 i saksomkostninger. At det var en selvfølge at Robsahm skulle betale tilbake pengene mente derimot ikke Robsahms advokat Hugo Rolf Hansen. – Det er riktig at partene er uenige om kroner 323.500 er lån eller honorar, skrev Hansen i en sms i oktober. Videre skrev han at de mener at beløpet ikke er noe lån, men et honorar som ikke skal tilbakebetales. VG har forsøkt å få en kommentar fra advokatene i saken, foreløpig uten å lykkes.  Rettsforhandlingene foregikk i Buskerud tingrett i slutten av oktober. Dette er ikke første gang de to partene møttes i retten. I september ble Robsahm i Salten og Lofoten tingrett dømt til å betale tidligere forretningspartner Daniel Eriksen Furnes seks millioner kroner. Robsahms advokat opplyste at de var uenig i tingrettens vurdering, og sa de ville anke dommen. Den gangen var søksmålet rettet mot selskapet til Robsahm, Team Otto AS, hvor Robsahm eier femti prosent av aksjene. Hans kone eier de resterende aksjene.


I Storbritannia har smitten snudd. Og danskene snakker om å avvikle tiltak. Er det trygt også i Norge?  Etter at omikron dukket opp i slutten av november, har vi fulgt ekstra med på Sør-Afrika, Storbritannia og Danmark. De var først i løypen og har best data.  Men da bølgen snudde i ekspressfart i Sør-Afrika, turte ikke norske myndigheter å stole helt på det. Det kalte den sørafrikanske professoren Shabir Madhi absurd i VG denne uken. Men nå har norske myndigheter en ny sjanse. For omikron snur hos britene, som har en vaksineringsgrad og demografi som ligner Norges. Nyttårsaften ble det registrert 190.000 smittede i Storbritannia. I går var tallet nede i 88.000.  Og dette er ikke bare et blipp. Også innleggelsene flater ut. På intensivavdelingene har det ligget flatt hele veien. Det snakkes om at britene vil avvikle noen av tiltakene som ligger i deres «plan b».  I Danmark sier statsminister Mette Fredriksen at det er på tide å vurdere tiltakene på nytt. Der setter smitten fortsatt rekord, men veksten dempet seg i forrige uke.  På sykehusene er det travelt, med over 800 innlagte. Det er det høyeste tallet så langt i denne bølgen, men inkluderer både folk som er covid-syke og som har brukket et bein og tilfeldigvis er smittet.  Samtidig går faktisk innleggelsene på intensiven ned, og er på det laveste siden november. Det ser ut som det er delta som har vært problemet på intensiven. Men når de med delta skrives ut, har de plutselig ledig plass.  I sykehusregionen Sjælland lemper de på beredskapsnivået. Arbeidsgiverforeningen Dansk Erhverv sier at de fremover ikke vil gi corona noen særstatus, men behandle den som influensa.  Det store spørsmålet er hvorfor dette skjer?  Antagelig er det den sagnomsuste flokkimmuniteten som presser smittetallet ned. Det at mange er immune, demper farten på smitten. Det hjelper også at folk har mindre kontakt og at stadig flere får tredje dose. Til sammen gir det en synkende trend.  Dessuten ser ikke omikron ut til å oppføre seg som en like alvorlig lungesykdom. Viruset holder seg i større grad i øvre luftveier.  Av 141 som Folkehelseinstituttet (FHI) vet varianten på mellom uke 50 og uke 1, er det bare fem som har fått påvist omikron. Antagelig er altså viruset i seg selv mildere, men immunitet er også viktig. Immunforsvaret kjenner igjen viruset og går til angrep straks det kommer inn i kroppen. Derfor får ikke omikron gjort like mye skade.  Men for uvaksinerte er det annerledes. De ser fortsatt ut til å bli syke. Folk uten immunitet dominerer blant de innlagte.  I Frankrike og USA går antall innlagte opp, også på intensiven. En fristende forklaring er at de har færre vaksinerte. Og det passer bra, i det minste på USA. Men ikke i Frankrike.  Vi er altså ikke ferdige ennå. Og det vil komme nye bølger.  Et land peker seg ut i dårlig retning. Og det er det mest folkerike i verden, nemlig Kina.  Der kjører de fortsatt nulltoleranse overfor smitte. Det spres historier på sosiale medier om at folk i karantene sulter. En ung kvinne har fortalt at hun fødte et dødt barn utenfor sykehuset, hvor hun ikke slapp inn fordi covid-testen var fire timer for gammel.  I tillegg ser det ut til at Kinas hjemmelagede vaksiner virker dårlig mot omikron. Befolkningen har knapt naturlig immunitet, fordi smitten har vært holdt nede. Landet prøver nå å utvikle vaksiner som virker bedre. Forhåpentlig virker de. Ellers kan det bli dramatisk. For selv om omikron er mildere, er den fortsatt like sykdomsfremkallende som originalen som kom fra Wuhan. Og det i en befolkning med høy immunitet.  Men i de fleste andre land er vi nå på et bedre sted enn i mars 2020. Vi har vaksinert mange. Mange har fått immunitet på naturmåten.  Dermed er vi rustet, også mot nye varianter. Håpet er at immuniteten blir bred og varig.  Men akkurat som med influensa, må vi regne med bølger selv om vi har flokkimmunitet.  For flokkimmunitet er ikke enten/eller, men snarere en tilstand vi kan gå inn og ut av


Novak Djokovic (34) ville blitt tidenes mestvinnende tennisspiller med seier i Australian Open. På grunn av manglende coronavaksine kastes serberen nå ut av landet.  – Saken er en skamplett, sier Eurosport-kommentator Christer Francke (52). – For hvem? – Egentlig for alle. Djokovic har sine motstandere og tilhengere, men det er sporten som taper på det. Det er ingen vinnere her, sier den tidligere tennisspilleren til VG. Søndag morgen norsk tid kunngjorde australsk rett at verdensener Novak Djokovic deporteres fra landet. Serberen er ikke vaksinert. Han hadde også krysset av for at han ikke hadde vært i utlandet de siste 14 dagene på et innreiseskjema, selv om han ankom Australia fra Spania. Serberen mente det var en menneskelig feil, men han havnet likefullt i trøbbel da han ankom landet sist uke for å spille Australian Open. 34-åringen mente selv at han hadde fått fritak i forkant av reisen på grunn av gjennomgått covid-19-sykdom i desember. Slik ble det ikke. Etter totalt fem dager på karantenehotell, kanselleringer av visum og anker fra Djokovic kom den endelige dommen dagen før Australian Open starter: Djokovic får ikke være med. I stedet blir han kastet ut av landet. – Jeg er ekstremt skuffet over rettens avgjørelse om å avvise anken min om juridisk gjennomgang av ministerens avgjørelse om å kansellere visumet mitt som gjør at jeg ikke kan bli i Australia og delta i Australian Open, sier Djokovic i en uttalelse. Aleksandar Vucic er president i Serbia og går hardt ut mot avgjørelsen. – De tror de har ydmyket Djokovic, men i virkeligheten har de ydmyket seg selv. Djokovic kan reise hjem med hodet høyt hevet, sier Aleksandar Vucic til statlige medier, ifølge NTB. Den australske statsministeren, Scott Morrison, mener at det var i offentlighetens interesse å utvise Djokovic. – Avgjørelsen ble tatt av helse- og sikkerhetsmessige årsaker. Den bidrar til å opprettholde ro og orden. Nå er det på tide å komme videre med Australian Open og nyte tennisen over sommeren, sier Morrison. Saken har blant annet ført til protester mot australske myndigheter: Djokovic har vunnet 20 Grand Slam-titler i karrieren. Kun sveitsiske Roger Federer (40) og spanske Rafael Nadal (35) har like mange seirer i sportens gjeveste turneringer. Ingen har heller vunnet Australian Open flere ganger enn serberens ni triumfer. Med en ny seier i årets turnering ville Djokovic blitt tidenes mestvinnende Grand Slam-spiller. – Han kunne blitt historisk. Det er synd for tennissporten, de som arrangerer turneringen og for Djokovic, som har kjempet med nebb og klør for å spille sin favoritturnering, sier Francke. Australias immigrasjonsminister, Alex Hawke, har uttrykt bekymring for at andre skal ta etter verdenseneren når det gjelder å nekte å vaksinere seg mot corona. – Hans oppførsel kan bidra til å oppmuntre eller påvirke andre til å gjøre som han gjør, og unngå å etterkomme pålegg etter en positiv coronatest, som i seg selv kan føre til videre spredning, har Hawke uttalt. Djokovics egen advokat, Nick Wood, sa dette under nattens høring: – Vi går ut ifra at ministeren ikke har reflektert over hva som kan skje ved en annen utgang: At hans visum blir kansellert, og karrieren får en stopper. Det er ganske åpenbart at dét kan føre til antivaksine-holdninger. Advokaten pekte også på at det ikke har vært noen demonstrasjoner mot vaksine på noen av turneringene Djokovic har vært med på. – Dette har blitt en mer politisk enn sportslig sak etter hvert, sier Francke.  I 2020 sa Djokovic at han var mot obligatorisk vaksinering, ifølge en uttalelse tidligere gjengitt av NTB: – Personlig er jeg imot vaksinering, og jeg vil ikke at noen skal bli vaksinert for å kunne reise, sier han. Hva skjer hvis dette blir obligatorisk? Da blir jeg nødt til å ta en avgjørelse. Jeg har mine tanker om saken og om disse vil endre seg framover, vet jeg ikke, skal Djokovic ha sagt i en Facebook-seanse. – Man har vært veldig nøye med vaksinen i Australia. De godtar ikke at du ikke er vaksinert. Det må man ha respekt for

Tennisstjerne kastes ut  President: - De har ydmyket seg selv


Vebjørn Selbekk (52) priser seg lykkelig for kona Catarina Selbekk (53), særlig etter stormen som kunne kostet dem ekteskapet i 2006. – Det er ingen selvfølge at man fortsatt er gift etter å ha gått gjennom noe sånn, sier «Farmen kjendis»-aktuelle Vebjørn Selbekk til VG – og sikter selvsagt til den enorme kontroversen som fulgte etter at han trykket Muhammed-karikaturene for 15 år siden. Avisredaktøren ble drapstruet, måtte rømme med familien og levde på hemmelig sted.  – Ekteskapet ble satt på prøve. Det er ikke til å komme bort fra. Når en mor må spørre seg om det er farlig for barna å være sammen med pappa, fordi han er utsatt og truet på livet, så er påkjenningen stor. Også for forholdet, sier Vebjørn. Catarina er kvinnen han ble kjæreste med som 18-åring, og som han giftet seg med ett år senere. I år kan de telle 33 år som ektepar. – Det sier noe veldig fint om henne at hun fortsatt vil være gift med meg. Vebjørn blir rørt til tårer i onsdagens «Farmen» når Heine Totland (51) synger «Mamma Mia!»-låten «Our Last Summer».  – Jeg blir rørt når jeg snakker om det nå også. Det var et fint øyeblikk. For meg kan musikk fremkalle den type følelser. Hjemlengselen og savnet etter kona overveldet meg. Det er krevende å være borte fra dem som betyr mye.  Vebjørn og Catarina har sett filmen og musikalen flere ganger. Og så handler den om Paris, hvor de har mange minner fra. – Følelsene overmannet meg, og da ble det rett og slett noen tårer. Det står jeg for. Jeg er veldig følsom på visse ting, men på andre områder har jeg like tykk hud som en elefant.  Trønderen er sjefredaktør i Dagen og en markant skikkelse i offentligheten, med sterke meninger og engasjement fra et kristenkonservativt ståsted. Han håper TV-seerne nå får et helere bilde av en mann som er mye mer enn en «som krangler på radio og TV». – Når det gjelder familien, lever jeg med hjertet utenpå skjorta. Hver gang jeg skriver SMS til barna og signerer med pappa, er det et fantastisk øyeblikk. Karikaturstriden har ført ekteparet og deres tre nå voksne barn nærmere som familie.  – Den gangen føltes det som det var oss fem mot hele verden. Sånn er det fortsatt, sier Vebjørn, som aldri egentlig har fryktet for sitt eget liv. – Men du får noen yrkesskader. Jeg skanner helt automatisk gatebildet på en annen måte enn før alt dette. 52-åringen har vært mer redd for langtidseffektene hos kona og barna enn for truslene han selv ble utsatt for. – Barna våre har hatt erfaringer som få andre har hatt, med politiet og PST hjemme i stua – med beskjed om at det kan være lurt å se om noen har fiklet under bilen, og om det er eksplosiver der. Og om å sjekke postkassa om noen har lagt noe der.  Den ene datteren er fortsatt redd for mørket og å være alene. – Det er tungt å tenke på, sier Vebjørn. Catarina bekrefter overfor VG at det var tøffe tak i ekteskapet da det sto på som verst. – Jeg var livredd, men vi fikk hjelp av gode venner som samtalepartnere. Og så dro vi til utlandet. Vebjørn la igjen telefonen, så vi fikk hvilt og snakket.  Selv om de berget seg gjennom krisen i 2006, er karikaturstriden et ukentlig tema i hjemmet, forklarer hun.  – Jeg bearbeider det ennå, og vi får profesjonell hjelp. Da Vebjørn var på «Farmen» og vi ikke kunne ha kontakt, trigget det vonde minner.  – Dere er konservativt kristne, men hadde dere kunnet skille dere om dere hadde villet? – Ja, svarer Vebjørn, som presiserer at han ikke er noen moralist. Han har sympati med dem som går gjennom skilsmisser.  – Hadde det skjedd oss, hadde det ikke vært fasaden jeg fryktet. Men det hadde vært livets største nederlag for meg personlig. One life, one wife


BRATISLAVA (VG) Sebastian Barthold hadde bare igjen å sette ballen i mål. Men det satte Christian Berge en stopper for med neven på time out-knappen 14 sekunder før kampslutt i lørdagens kamp mot Tyskland. Norge mistet en sikker scoring, men endte med å vinne med fem mål – og ikke seks – mot tyskerne (23–28). Målforskjellen kan bli avgjørende i EM. – Jeg ble tatt litt på sengen av at Berge ikke ville at jeg skulle score der, medgir Sebastian Barthold. I stedet for en duell mot Tyskland-keeper Johannes Bitter ble det et minutt «time out» ute ved sidelinjen. – Den ble tatt for at vi skulle få en god avslutning, men jeg tror Berge misset på at jeg hadde en god mulighet allerede. Det var en blemme. Han sa «sorry» etterpå, forteller Barthold som mener Begre ble«litt mer opptatt av tiden enn hvor ballen var». – Jeg så på knappen og så ikke hva som skjedde, sier Christian Berge som ellers lyktes med det taktiske mot Tyskland. – Det var ikke morsomt når jeg etter på måtte si at «målforskjellen er viktig, gutter», sier Berge som forsikrer om at han ikke hadde stoppet Barthold om han bare hadde sett at han fikk ballen.  Det summet blant 2000 tilskuere rett etter den litt bisarre episoden. Norge kom til en avslutning i siste sekund, men Sander Sagosen klarte ikke å sette ballen i mål. – Det var litt småsurt, mener Kristian Bjørnsen som satt rett bak landslagssjefen på benken da Norge fikk ballen med 19 sekunder igjen av kampen. Mens Thorir Hergeirsson i EM fikk kritikk etter ikke ha brukt sin siste muligheten for å stoppe spillet, var Christian Berge litt for rask på labben. I teorien kan semifinaleplassen tirsdag avgjøres på innbyrdes eller total målforskjell mellom to eller flere nasjoner. Spania, Norge, Sverige, Tyskland og Russland har alle fortsatt en større eller mindre mulighet til å ta seg videre i mesterskapet. – Vi vet jo ikke hvor viktig disse målforskjellene blir før man skal telle opp til slutt, sier Sebastian Barthold som er Norges EM-toppscorer med 31 mål til nå. – Mange faktorer kan spille inn her. Det er viktig å spille kampene helt ut. Det har vært mange lag som har røket på et enkelt mål og på bare tull, egentlig, sier han. Håndballjentene mistet i 2018 EM-semifinalen med ett måls margin. – Seiersmarginen ligger ikke i fokuset de første 50–55 minuttene av kampene. Da handler det om å vinne. Det blir feil å lete etter en størst mulig margin før det. Men 5–6 minutter før slutt tok vi en «time out» og snakket om at hver eneste ball og hvert eneste mål var viktig. Glenn Solberg var særdeles tydelig da Sverige var på vei mot seier over Russland tidligere i uken. – Hvert mål teller. Hvert mål teller, messet den norske trener som for første gang møter hjemlandet i det avsluttende dramaet tirsdag. – Det er jo det som er spennende. Du kan ikke slappe av. Alle kamper og mål teller, mener Sebastian Barthold og blir fulgt opp av Kristian Bjørnsen. – Det kan fort bli slik. Men vi har ikke regnet så mye på det. Fortsatt er dette opp til oss selv. Hvis vi vinner mot Spania og Sverige så er vi uansett videre til semifinalen, sier visekapteinen. – Spania er ene alene det vi tenker på nå. Så får det som kommer senere komme senere, mener Christian Berge foran søndagens EM-kamp.


Den talentfulle kokken Kjetil André Østhus (28) fra Karmøy feiret inngangen til det nye året, da han ble knivstukket til døde. – Et sjokk, sier stjernekokken Geir Skeie til VG. Sør-Vest politidistrikt frigir navnet, i samråd med de pårørende.  – Foreldrene hadde vanskelig for å finne et bilde av sønnen der han ikke smiler, sier familiens bistandsadvokat Benedicte Storhaug til VG. Østhus har arbeidet som kokk og kjøkkensjef for restauranteier og mesterkokk Geir Skeie. – Han hadde en stor profesjonell karriere foran seg. Vi har hatt veldig stor glede av ham, personlig og profesjonelt, sier den tidligere Bocuse d’Or-vinneren. To menn i 20-årene ble mandag  varetektsfengslet for fire uker, siktet for forsettlig drap eller medvirkning. Begge nekter straffskyld.  28-åringen etterlater seg foreldre og to eldre brødre. – De beskriver ham som lett til sinns, empatisk, opptatt av at alle rundt hadde det bra. Han var raus, varm og tilstedeværende. Tomrommet etter ham er veldig stort, sier bistandsadvokaten. Nyttårsaften var Østhus i middagsselskap hos venner på Presthaug i Haugesund. Over midnatt gikk flokken ut på parkeringsplassen ved blokkene for å skyte opp fyrverkeri. Kniver beslaglagt Der ble 28-åringen knivstukket. Livreddende førstehjelp ble forsøkt, men han ble erklært død etter en halv time. Politiet ble varslet klokken 01.28 natt til første nyttårsdag. Forklaringer fra vitner ledet politiet til to menn som ble pågrepet nær åstedet. – I forbindelse med undersøkelser og ransaking i en leilighet hvor de siktede oppholdt seg nyttårsaften, er flere kniver beslaglagt, opplyser politiadvokat Fredrik Martin Soma til VG. Politiet vil undersøke om noen av disse er benyttet i forbindelse med drapet. – Drapet fremstår som helt tilfeldig og meningsløst, uten noe som helst rasjonelt motiv, sier bistandsadvokat Benedicte Storhaug. Kjetil André Østhus er vokst opp på Torvastad nord på Karmøy, hvor han for tiden bodde hos broren i nabohuset til foreldrene. – Dedikert og dyktig kokk – Han var veldig familiekjær, sine venners venn, sier Storhaug. 28-åringen jobbet for tiden som kokk på en oljeplattform i Nordsjøen. – I jul og nyttår hadde han tilbud om en ekstratur i Nordsjøen, men sa nei for å prioritere familien og denne ulykksalige nyttårsfesten som fikk så tragisk utfall, sier Storhaug. 28-åringen er utdannet kokk og har arbeidet på flere kjente restauranter.  – Han har vært kokk og kjøkkensjef på alle Brygga 11-restaurantene våre, både på Stord, i Hemsedal og i Sandefjord, sier mesterkokk Geir Skeie til VG. Han beskriver Østhus som dedikert og dyktig. – Han var opptatt av å få frem smaken i råvarene og hadde stor matforståelse. Samtidig ville han skape en god opplevelse for gjestene, sier Skeie. Østhus var også opptatt av å skape et godt team på jobben. – Han tok vare på menneskene rundt seg og var den som bandt servitører og kokker sammen. Han vile få dem til å finne gleden ved å lage mat og jobbe på et kjøkken. Skulle jobbe med stjerner Østhus skulle til New York i mars 2020, men pandemien satte en stopper for planene. – Jeg hadde skaffet ham jobb hos en av de største stjernene i Amerika, Daniel Boulud, som driver flere restauranter. Jeg hadde ingen problemer med å gå god for ham, sier Skeie. Østhus skulle være kokk den Michelin-belønnede franske restauranten Café Boulud i New York. Han har også arbeidet på Michelin-restauranten Copenhagen i Paris. Østhus og Skeie var venner også privat. – Dødsfallet kom som et sjokk, det er helt forferdelig, sier Geir Skeie. I tenårene var avdøde en talentfull trialkjører i Karmøy Trial Klubb. – Familien preget av tapet Bistandsadvokaten beskriver familien som sammensveiset. – De er veldig preget av tapet av en sønn og bror og søker støtte i hverandre


Daniel Craig har visst hvordan Bond-eventyret kom til å ende, helt siden han selv foreslo slutten til produsenten i en bil i Berlin i 2006.  Spoiler-alarm: Denne artikkelen omtaler slutten på «No Time to Die». Les på eget ansvar.  Den legendariske agenten James Bond har blitt spilt av seks forskjellige skuespillere de siste 59 årene, og de fleste hadde nok fått med seg at det fortsatt var Daniel Craig som skulle få æren av å portrettere Agent 007 i «No Time to Die», som kom ut i fjor.  Produsentene hadde imidlertid holdt kortene tett inntil brystet rundt hvordan akkurat Craigs Bond skulle ende. I et intervju med Variety forteller Craig om hva som skjedde i 2006, og som låste skjebnen til hvordan hans karriere som Bond skulle ende.  Se VGTVs intervju med Daniel Craig om en av hans mest kjente scener fra filmen «Casino Royale»: Ifølge Craig satt han og Bond-produsent Barbara Broccoli sammen i en bil på vei fra filmpremieren av «Casino Royale» i Berlin i 2006.  – Alt gikk bra. Folk likte filmen. Og det så ut som jeg skulle få en sjanse til å lage minst en annen film. Jeg sa til Barbara: «Hvor mange av disse filmene må jeg lage?» For jeg ser egentlig ikke på kontrakter eller noen av disse tingene, sier han, og fortsetter: – Og hun sa: «Fire.» Da svarte jeg: «Ok, ok. Kan jeg drepe ham i den siste?» Og hun nølte ikke. Hun sa: «Ja.», sier Craig i intervjuet med Variety.  Det skulle imidlertid en del overbevisning til før Broccoli fikk overbevist den andre produsenten, Michael G. Wilson, fordi Daniel Craigs Bond hadde blitt så populær.  Mange (mer eller mindre seriøse) forslag lå på bordet da beslutningen først var tatt: Hvordan skulle Bond dø? Dårlig østers, eller i en rakettoppskytning er noen av forslagene som listes opp.  – Vi tenkte på en anonym kule, men det virket bare som om en død med konvensjonelle våpen ikke virket passende. Med tanke på hvor mye han hadde vært i stand til å rømme fra alt annet, virket det faktum at det bare ville være en kule som alltid hadde navnet ditt på seg fra begynnelsen, som et slags tematisk element, selv om det var realistisk, for Bond måtte det være noe utover det – som den umulige, umulige situasjonen, sier regissør Cary Joji Fukunga til Variety.  Det var det han endte opp med. For å redde hans store kjærlighet og hans datter bestemmer Bond seg for å bli på øya han selv har bestilt et missilangrep på for å stanse fienden Lyutsifer Safin (Rami Malek), hans Heracles-våpen og plan om å drepe millioner av mennesker.  – Jeg tror det viktige var at vi alle prøver å skape en tragediesituasjon. Ideen om at det er et uoverkommelig problem, og det er ingenting noen kan gjøre med det. Og den større kraften er Safins våpen. Det dreper det eneste Bond ønsker i livet, som er å være sammen med menneskene han elsker og at han ikke kan være sammen med dem. Derfor er det ingenting verdt å leve for, forteller Craig i intervjuet.  Dermed dør James Bond for første gang etter 59 år på filmlerretet. Men som alle vet: Det er aldri virkelig slutt for karakteren James Bond.  Se hvorfor Bond-skurken Rami Malek var livredd under innspillingen av «No Time To Die» i Norge:


Blant 175 nye pasienter innlagt på sykehus i Norge med covid-19 som hovedårsak, var 59 prosent uvaksinert og 38 prosent fullvaksinert i forrige uke. – Totalt sett ser vi at stadig flere innlagte ikke er vaksinerte, sier Frode Forland, fagdirektør i FHI, til VG.  Han sier FHI ser at de fullvaksinerte stort sett er eldre mennesker med underliggende sykdom. De fullvaksinerte har dessuten en medianalder på rundt 80 år, mens uvaksinertes medianalder ligger på rundt 50 år.  – Vi ser dessuten at innleggelsestallene har gått ned over lengre tid hos de som har fått tredje dose, kommenterer han.  De siste tre ukene har uvaksinerte utgjort en større andel enn fullvaksinerte blant nye pasienter innlagt på sykehus, ifølge en fersk rapport fra Folkehelseinstituttet.  I forrige uke var 59 prosent av de 175 nye innlagte med corona som hovedårsak uvaksinerte. 38 prosent var fullvaksinerte.  Med tanke på at rundt 90 prosent av den voksne befolkningen i Norge har fått minst to vaksinedoser betyr det at det relativt sett innlegges langt flere som ikke er vaksinert, sammenlignet med vaksinerte, enn det de faktiske tallene viser.  En studie ved FHI har også vist at vaksinerte pasienter innlagt med covid-19 som hovedårsak, har kortere liggetid på sykehus, samt lavere risiko for innleggelse i intensivavdeling, enn uvaksinerte pasienter.  Innstendig bønn Dette har fått både politikere og helsefagfolk til å trygle folk som ennå ikke har gjort det om å vaksinere seg.   – Det er ingen tvil om at man blir sykere, får mer alvorlige langtidsvirkninger og blir en større belastning for seg selv, de rundt en og helsevesenet dersom ikke man vaksinerer seg, sa for eksempel byrådsleder i Oslo, Raymond Johansen, da han i desember kom med en innstendig bønn til de som ikke har tatt første dose. Froland sier at de fleste som er innlagt i norske sykehus enda er smittet av delta-varianten. Men det forventes at det vil bli flere omikron-innlagte med tiden, grunnet den store smittespredningen i samfunnet i dag.  – Det er det vi må forebygge så godt vi kan, med gode tiltak i samfunnet og rask vaksinering, sier han og bemerker at FHI ser innleggelsestallene går ned blant folk som har tatt tredje dose.  Viktig med oppfriskningsdoser  FHI skisserer effekten av oppfriskningsdoser, og skriver at det å tilby det til alle over 18 år kan ha stor påvirkning på å redusere smittespredning og å flate ut kurven. – Rapportene til FHI viser at det å få gitt flest mulig en boosterdose har en ganske stor effekt på utviklingen av epidemien videre i Norge, sa avdelingsdirektør i FHI, Line Vold, til VGTV forrige uke.  56 prosent av dem fra 45 år og oppover har fått tre vaksinedoser. Men det skal holde hardt å nå målet om å gi tilbud til alle innen midten av januar, mener FHI. Det viser utregninger NTB har foretatt med utgangspunkt i SSBs befolkningsstatistikk og vaksinasjonsoversikten til Folkehelseinstituttet (FHI). Ifølge SSB er det i alt 2.361.359 nordmenn som er 45 år eller eldre. Av disse er 2.221.624 vaksinert med to doser, mens 1.320.969 har fått tre. Det betyr at så langt har 59,4 prosent av alle fullvaksinerte over 45 år tatt sin tredje dose. Sammenlignet med totalbefolkningen faller andelen til 56 prosent. Kjerkol oppfordrer  Fortsatt gjenstår det altså å boostervaksinere drøyt 900.000 personer som allerede har fått to doser. Det betyr at det må settes nesten 53.000 vaksinedoser daglig, inklusive nyttårshelgen, til denne gruppen dersom målet skal nås. Tirsdag denne uken ble det satt i alt 17.238 tredjedoser, ifølge FHI. Onsdag fikk helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol (Ap) sin tredje dose. Hun oppfordrer alle som har fått vaksinetime, til å møte opp. – Det er en svært stor logistikkoperasjon som nå pågår i kommunene, og jeg vil oppfordre alle til å møte opp til den timen de får, sier hun til NTB

Ferske tall: Stadig flere innlagte er uvaksinerte


BBC har måttet opprette en egen nettside for å håndtere klagestrømmen fra briter som mener rikskringkastingen har tatt helt av i dekningen av Philips bortgang. Fredag ble det kjent at prins Philip er død. Den britiske prinsgemal ble 99 år gammel og døde omgitt av familien tidligere samme dag. BBC skiftet straks til sørgemodus, og planlagte sendinger ble innstilt. I stedet fikk TV-seerne spesialprogrammer med svartkledde nyhetsankere gjennom hele dagen. Populære TV-programmer som kokkekonkurransen «MasterChef» måtte vike for programmer om prinsen, og både BBC1 og BBC2 sendte det samme. På BBCs radiokanaler ble det spilt dempet musikk. Mens noen briter syntes det var på sin plass å vise prinsen denne type respekt, mente andre at det ble litt for mye. Ifølge tall fra Deadline hadde BBC One 6 prosent færre seerne fredag kveld, sammenlignet med fredagskvelden uken før.  BBC har det siste døgnet mottatt så mange klager at de har laget en egen nettside der publikum kan registrere klager hvis de opplevde at TV-dekningen ble for omfattende. Det er foreløpig ikke kjent hvor mange som har klaget. At BBC har opprettet en nettside for å håndtere klager har også skap reaksjoner.  The Guardian skriver at det har kommet reaksjoner fra dem som mener at nettsiden oppmuntrer til klage om omfanget av dekning av prins Philips død. BBC må altså ta stilling til hvordan de kan blidgjøre publikum som ønsker alternativ til den omfattende dekningen, men også de som ønsker større dekning.


Det er mulig å flire av at en del i Bærum åpenbart er immune mot hvordan de fremstår utad. Men det er til å grine av at egoismen forsinker vaksineringen. For mange av oss som er fra kommunen vest for hovedstaden, er det ikke noe nytt at Bærums omdømme har noen utfordringer, for å ty til et understatement.  Vi kan snakke til vi blir blå, som jo er en velkjent politisk farge her, om at de fleste er riktig så hyggelige i kommunen med rundt 130.000 innbyggere.  Det hjelper ikke. Stigmaet er der uansett, og dessverre gjør en del bæringer alt de kan for å sementere det stereotype «mårn dø»-inntrykket.  Nå renner sosiale medier igjen over av Bærums-antipati. Denne gangen var det virkelig ikke så rart at tastaturene tok fyr. Kommunen har nemlig landet på å droppe påskevaksinering, som opprinnelig skulle pågått med full styrke.  Å få den beskyttelsen mot viruset som millioner venter på, var visst åpenbart brysomt å kombinere med påskeplanene for en del. Å tilpasse ferietimeplanen litt, ville man ikke høre tale om. Også vest i Oslo var det motstand fra folk med et ekstremt hyttefokus, men som alltid er det Bærum som får mest pepper.  Overfor Budstikka sier kommunens vaksinekoordinator det slik: «Mange ga uttrykk for at de ville holde påsken hellig og at det er ugreit å bryte opp påskeferien på hytta».  Dermed endte det med at 1075 vaksinetimer, som var satt opp skjærtorsdag og langfredag, ikke blir gjennomført som planlagt. Etter å ha fått mye kritikk gikk Bærum kommune søndag ut med informasjon om at kommunen skal få klare å få brukt opp alle dosene de har per i dag, selv om over 1000 inngåtte påskeavtaler for vaksinering ble kansellert.  Det viste seg også at antallet som hadde sagt nei var mer beskjedent enn inntrykket av den kommunale kommunikasjonen, selv om det fremstår uklart hvor mange som hadde uttrykt misnøye uten å nekte. Men hva om vaksinetilgangen brått hadde økt? Da ville jo mer enn 1000 timer, som skulle vært tatt unna i påsken, ha vært opptatt av etterslep etter noe det ikke ble noe av til opprinnelig tid. Det er uansett slik at vaksinering faktisk ble forsinket for dem som hadde lagt opp påskeferien for å få sprøyte, men deretter fikk kontrabeskjed. Det er mye som er langt mer «ugreit» med denne pandemien enn hyttelogistikk, som hvor lang tid det tar å få unna vaksineringen.  For egen del er jeg en Bærums-beboer med 2.470.000 foran i den nasjonale køen, og det er etter å ha fått plass i gruppe ni på prioriteringslisten.  De aller fleste nordmenn hadde nok mer enn gladelig tatt vaksine på en helligdag, til og med i selveste påsken. Det er også mulig å reflektere over hvilken plass i køen man fortjener etter å ha forsinket programmet med en så selvisk begrunnelse. I Bærum ser det ut til å ende med at de som klaget - og fikk viljen sin - får nye timer rett over påske. Denne saken er ikke i seg selv verdens største, og den fører selvsagt ikke til noen gigantisk forsinkelse. Men signaleffekten dette sender, i en tid der mange ofrer mye i en felles kamp, er til å bli lettere påskedeprimert av. Og enda flere av oss fra Bærum kommer nok til å rødme og svare «rett utenfor Oslo» neste gang noen spør hvor vi kommer fra... PRESISERING: Denne kommentaren er oppdatert med informasjon om at Bærum kommune opplyser at de får brukt opp alle vaksinene de har per i dag. Dette ble lagt inn 28.03.21 klokken 14.32. Enkelte setninger er endret som en følge av sakens utvikling.

Stopper påskevaksinering  Det måtte være Bærum...


Folketeateret i Oslo fulgte kulturministerens oppfordring om å arrangere, men har nå fått avslag fra Kulturrådet for støtte til «Chess». Dermed rykker 150 personer ned fra scenekanten og inn i NAV-systemet. – Jeg er bare så frustrert over at en så stor arbeidsplass som Folketeateret, et privat teater, får forhåpninger gang på gang av myndighetene og legger inn svært stor innsats for å redde både teateret og våre arbeidsplasser, og så blir det avslag som får så store konsekvenser for et hundretalls ansatte, sier Elisabeth «Bettan» Andreassen som selv spiller i «Chess». – For min egen del går ikke verden under av denne beskjeden, men dette er svært problematisk særlig for unge, uetablerte og dermed mer sårbare utøvere som nå tvinges over på NAV fremfor å få stå på scenen, sier hun. Andreassen minner om at kulturminister Abid Q. Raja selv sto på Folketeaterets scene i november i fjor og innstendig ba teateret – og resten av Kultur-Norge – om å gjøre alt for å gjennomføre arrangementer med støtte i den da ferske stimuleringsordningen. Også Folketeaterets direktør, Knud Dahl, er oppgitt over akkurat dette. – Mange av de avlyste Chess-forestillingene fra tidligere ble flyttet til denne perioden, på oppfordring fra Kulturministeren selv. Signalene fra Oslo kommune om åpning av teatrene om ikke så lenge ga oss et ytterligere håp om å komme i gang ganske raskt. Vi er derfor veldig overrasket over avslaget og lei oss for at vi ikke får gjennomført de planlagte forestillingene, sier Dahl, som ennå ikke vet hva som skjer videre med «Chess» og de 10.000 publikummerne som sitter med billett til forestillingen. I et internt notat som VG har fått tilgang til beklager Folketeaterets produsent, Karianne Jæger, sterkt Kulturrådets avslag overfor de ansatte. Ved siden av å kritisere Kulturrådets avslag, peker hun på mistanken om vilkårlige tildelinger som kom opp under forrige tildeling fra stimuleringsordningen, og som VG tidligere har belyst i flere artikler: «Saksbehandlerne i Kulturrådet kan nå i prinsippet bestemme hvilke kulturuttrykk og forestillinger som skal settes opp fremover. Kulturministeren er selv tydelig på at det er han som er ansvarlig for ordningen og hvordan den fungerer. Derfor er det heller ikke vår intensjon å kritisere saksbehandlere, men heller forsøke å få avklaringer fra politisk ledelse i Kulturdepartementet om det er slik det skal være; om det virkelig er slik at saksbehandlerne skal bestemme hvilke kulturuttrykk det norske folk skal få oppleve?» I en e-post til VG avviser kulturminister Abid Q. Raja på det sterkeste at det skjer vilkårlige tildelinger i Kulturrådet. – Norsk kulturråd forvalter de midlertidige koronaordningene i samarbeid med Norsk filminstitutt, og gjør en kjempejobb innenfor ordningenes retningslinjer og regelverk. I stimuleringsordningen fastsetter Kulturrådet vedtak etter en helhetsvurdering i henhold til forskriften og innenfor den økonomiske rammen for ordningen, skriver Raja og legger til at «saksbehandlerne i Kulturrådet innehar en fagkompetanse som dekker hele kultursektoren». Konfrontert med Folketeaterets kritikk, skriver Raja følgende: – Jeg skjønner godt at de som får avslag i hver runde blir skuffet, og at Folketeatret også er skuffet over et avslag fra ordningen, kan jeg forstå. Samtidig endrer ikke det vurderingen av at vi har valgt en god måte å forvalte ordningen på, skriver Raja og legger til: – Jeg vet at Scenekvelder, arrangøren på Folketeatret, har fått 65 millioner kroner over stimuleringsordningen i 2020 og 2021, og 31 millioner kroner over kompensasjonsordningen. Selv om det ikke er kunstfaglige vurderinger som skal gjøres i ordningen, er det viktig for meg at både saksbehandlingen og eventuelle klager behandles helt uavhengig av oss politikere, skriver statsråden. Karianne Jæger i Scenekvelder gjentar at de tok Rajas oppfordring om å skape aktivitet i en krisetid på alvor, og at dette selvsagt har en kostnadsside


Irfan Aslam (42) forteller om full stopp i trafikken etter at pakkene fredag ettermiddag ramlet ut av en PostNord-bil ved Alnabru i Oslo. Aslam var på jobb i nærheten, og forteller at bilen som fraktet pakker kom kjørende i 50–60 kilometer i timen.  – Plutselig ble døren åpnet. Da så jeg mange pakker som begynte å rulle nedover veien, sikkert 2–300 meter, før bilen stoppet. Det var mange som tutet på ham, forteller Aslam.  Ifølge 42-åringen snakket han med sjåføren, som skal ha fortalt at han måtte rekke å sende pakkene med toget til Nord-Norge.  Politiet i Oslo hadde ved 15.30-tiden ikke observert noen pakker i veien, og sier at det ikke er trafikale problemer. PostNord bekrefter hendelsen overfor VG:  – Bakdøren på en container har gått opp. Vi er på stedet med budbil og rydder opp i skrivende stund, sier pressesjef Haakon Nikolai Olsen.  – Pakkene som er falt ut blir i skrivende stund hentet av budbil, og vi rydder området. Selskapet vet foreløpig ikke hvor store forsinkelser det vil føre til:  – Vi må først få oversikt over omfanget av hendelsen, sier Olsen. Dette er andre gang i løpet av én uke at en PostNord-sjåfør får medieomtale.  VG skrev søndag om en sjåfør som kastet pakker inn i bilen. Selskapet sa da at de ikke var imponert over sjåførens pakkehåndtering, og at de vil undersøke saken. Saken oppdateres. Se videoen her:


I en intern e-post ga Susann Michaelsen sportsredaksjonen beskjed om at de kunne avslå å snakke med Line Andersen eller hennes advokat dersom disse tok kontakt. Beskjeden var godkjent av NRKs ledelse. I slutten av februar ble det kjent at programleder Line Andersen (47) går til privat søksmål mot sin arbeidsgiver, NRK. Hun saksøker for ugyldig oppsigelse, subsidiært urettmessig omplassering, etter at hun ble tatt av skjermen på tampen av 2019. Innen en time etter at nyheten om søksmålet ble kjent, sendte klubbleder Susann Michaelsen (48) denne e-posten til NRK-sportens nær 70 medlemmer av Norsk Journalistlag: «Dersom noen har behov for å snakke om oppslaget i dag der Line saksøker NRK kan dere ringe meg. Dersom Line eller advokaten ringer dere kan dere avslå å prate med dem om dere ønsker det. Dersom noen skulle bli stevnet må man møte i retten, men dersom advokaten eller Line ringer på forhånd har man ikke plikt til å snakke med dem. Med andre ord, det er helt opp til dere selv, med unntak av oppmøte i retten ved en eventuell stevning. Det er trist at vi har havnet der, men slik er ståa. Det er og fint om vi unngår å spre rykter, men tar vare på hverandre. Susann, Klubbleder» VG har stilt Susann Michaelsen en rekke spørsmål om saken. – Hvorfor nevnes det ikke i e-posten at medlemmene også kan avstå fra å snakke med NRK og NRKs advokater, dersom også dette var et alternativ for dem? – På det tidspunktet hadde jeg fått høre at NRK ville prøve i det lengste å unngå å involvere medarbeidere, og at kun ledere var plukket ut til eventuelt å vitne, sier klubblederen. – Dette har da endret seg på veien. NRKs vitneliste i saken teller 14 personer. Av disse er syv journalister, en av dem er Michaelsen. På vitnelisten er hun omtalt som journalist, ikke som klubbleder. «Michaelsen vil forklare seg om hvordan Andersen påvirker arbeidsmiljøet i Sporten», står det i NRKs sluttinnlegg til tingretten. Listen for øvrig består av én redaktør, én tidligere og én nåværende redaksjonssjef, en personalsjef, en tidligere HR-leder, en organisasjonspsykolog og et hovedverneombud. VG har spurt NRKs kommunikasjonssjef Christine Viland om hvorfor NRK nå har stevnet en rekke medarbeidere som vitner, dersom det stemmer at dette var noe de forsøkte å unngå. – Denne saken skal opp i retten, og vi ønsker ikke å kommentere detaljer rundt saksforberedelsene i media, sier Viland. Les også: Slår tilbake mot NRKs beskrivelser av henne: «Ikke riktige» Fem minutter etter at e-posten fra Michaelsen blir sendt 24. februar responderer Andersen til alle på mailinglisten: «Jeg er så lei meg for at vi er her. Vi kommer ikke til å presse oss på noen i det hele tatt og dette handler ikke om mine kolleger. Bare spør om det er noe. Lykke til med VM-sendingene!» Michaelsen sender deretter en e-post kun til Andersen: «Jeg og synes det er veldig trist og håper du blir ivaretatt og får den hjelpen du trenger, Line. Jeg har snakket med Egil og vet hvordan situasjonen er», skriver klubblederen. Hun bekrefter overfor VG at hun her refererer til NRKs sportsredaktør Egil Sundvor. I rettssaken som starter i Oslo tingrett 18. mai er Sundvor stevnet som vitne av begge parter. Han har ikke besvart VGs henvendelser om kommentar til saken. NRK: Line Andersen skal ha skapt «uro og konflikt» Videre skriver klubbleder Michaelsen i sin e-post til Andersen: «Jeg er og opptatt av at vi skal prøve å ha et bra miljø i sporten og unngå ryktespredning eller at folk opplever ubehag. Mine ord om at ingen må føle seg presset til å snakke med verken deg eller advokaten er beskjed jeg har fått fra NRK.» Etter det VG kjenner til, fikk Michaelsen ikke svar på e-posten hun sendte kun til Andersen. I den var det også uttrykt ytterligere medfølelse rundt Andersens situasjon, både privat og profesjonelt. VG har vært i kontakt med Andersen om saken. Hun ønsker ikke å kommentere. Michaelsen sier hun hadde snakket med ledelsen i NRK i forkant av at mailen ble sendt ut

Sendte e-post om Line Andersen:  - Hele greia er ganske dritt


Aune Sand fikk brannskader i ansiktet under innspilling av «Alex og Aune». Kunstneren, regissøren, forfatteren og TV-profilen Aune Sand (55) fikk seg en støkk på sankthansaften i år. Det var under siste dag av innspillingen av TV 2-serien «Alex og Aune», der Sand er hovedperson sammen med Alex Rosén,  at de skulle fyre av en kanon fra en båt. Det endte med sykehus og brannskader for kunstneren.  Personen som håndterte kanonen prøvde flere ganger å få fyrt av kanonen, men ingenting skjedde.  – Jeg hadde en dårlig følelse. Det skal man lære i livet – når man har en sånn følelse, så skal man lytte til stemmen sin, tenker jeg, sier Sand.  Han sto på andre siden av båten fra kanoen. Han ville være lengst unna smellet. Men bagen med krutt til kanonen lå rett ved ham. Ifølge Sand lå den åpen. Mens de forsøkte å få fyrt av kanonen, holdt Sand tennstikken.  Plutselig tok kruttlageret fyr. Sand sto i flammer. – Jeg tenkte bare: «Aune, i denne situasjonen hvor du står og brenner, her skulle ikke du vært. Du har barn, du har ansvar for andre, hvorfor er du i denne situasjonen?». Aune Sand er sammen med og har barn med kunstneren Marianne Aulie.  – Var du redd?  – Ikke da det skjedde. Jeg forholdt meg rolig, og det er jeg glad for i dag. Det eneste jeg angrer på var at jeg bannet – ett ord – og det går på oppdragelse og den kristne tro. Jeg var skuffet over meg selv, forteller Sand.  – Du burde kanskje ikke vært i en sånn situasjon? – Det kan man si. Helt klart. – Hvem hadde ansvaret? – Nei, det var jo ikke meg. Det siste man tenker på i en sånn situasjon er hvor ansvaret ligger eller hvem som har skylden. Det betyr ingenting der og da. Men det er selvfølgelig uvørent, sier Sand. – Det er klart at når man skal smelle med kanoner og har et kruttlager, bør man ha rutiner og respekt. Det er klart man kan si at sånt skal ikke skje, og selvfølgelig skal det ikke skje. Men hele produksjonsteamet er veldig opptatt av sikkerhet og er superproffe, også har dette skjedd da. Ulykker skjer.  Pressesjef i TV 2 Jan-Petter Dahl bekrefter det Sand forteller om ulykken. – I forbindelse med et opptak rundt Jonsok-feiring var Aune og Alex med på en båt hvor det skulle det avfyres en kanon. Det var i forbindelse med dette at Aune holdt i en avfyringsstang, og fra denne falt det en glo ned i kruttesken. Kruttet ble dermed antent, og dette antente Aunes genser og skjegg. – Hvordan var rutinene for å fyre av en kanon på en båt under innspilling?  – Slik vi er blitt forklart dette i etterkant ble alle rutiner fulgt, men dessverre var ikke lokket på kruttesken lukket slik det burde vært. – Dette kunne jo gått langt verre – hvordan har dere vurdert hendelsen? Og hvordan har dere gått opp rutinene? – Dette er selvsagt tatt på høyeste alvor av produksjonsselskapet Strix og vi fikk umiddelbart etter hendelsen en grundig rapport. Da ulykken først var skjedd ble alt fulgt opp på aller beste måte av alle involverte rundt produksjonen. Vi er veldig glade for at det ikke gikk verre med Aune, sier Dahl. – Hvem har ansvaret for disse tingene under innspilling?  – Alle produksjoner som gjøres for TV 2 skal kartlegge og vurdere alle farer og mulig risiko knyttet produksjonen av programmet. Produksjonsselskapet sørger for at denne kartleggingen og nødvendige sikkerhetstiltak blir gjennomført på en god måte. Og det har produksjonsselskapet også gjort i dette tilfellet. Men det vil alltid være en risiko for at skader kan oppstå på en TV produksjon, både i situasjoner der man vet at det er høy risiko, men også i situasjoner der man har vurdert risikoen som liten.  Ambulansen kom, og kunstneren kom seg til legen.  – Det første de sjekker er inne i svelget, for hvis du får flammer eller røyk der, kan det lamme åndedrettsorganet så du ikke får puste


Et legemiddel som øker metthetsfølelsen, er kalt et gjennombrudd i kampen mot fedme.  - Dette er fantastisk viktig, sier en av Norges fremste fedmeeksperter. 1300 deltagere i en internasjonal studie gikk i gjennomsnitt ned 15 kilo over en periode på 15 måneder. Hver tredje av dem mistet en femtedel av kroppsvekten. – På en skala fra en til ti er dette ti. Jeg har aldri brukt så store ord om medisiner før, sier professor Jøran Hjelmesæth til VG. Han leder Senter for sykelig overvekt i Helse Sør-Øst ved Sykehuset i Vestfold og er professor ved Universitet i Oslo. Han sier at den nye behandlingsmetoden med medikamentet semaglutid har minst dobbelt så stor effekt som andre fedmereduserende medikamenter på markedet i dag. – Vi har fått et nytt verktøy som gjør at flere pasienter kan klare seg med livsstilsråd og medikamentell behandling og slipper vektreduserende kirurgi, sier Hjelmesæth. – Et gjennombrudd De 2000 deltagerne veide i snitt 105 kilo og hadde en kroppsmasseindeks (BMI) på 38. Undersøkelsen startet høsten 2018 og ble gjennomført i 16 land verden over. – Resultatene er et gjennombrudd for å bedre helsen til overvektige, sier professor Rachel Battersham ved University College London, som står bak undersøkelsen. 1300 av deltagerne i undersøkelsen fikk  semaglutid, de øvrige fikk placebo (narremedisin). Semaglutid brukes i dag mot diabetes 2, i doser på 1 mg. Deltakerne i undersøkelsen fikk forhøyede doser på 2,4 mg i form av en ukentlig injeksjon. Påvirker appetitten Jøran Hjelmesæth forklarer at medikamentet etterligner metthetshormonet GLP1, som produseres i tynntarmen, slik at du blir fortere mett og mindre sulten. – Fedmeoperasjoner er mer effektivt, men har også flere til dels alvorlige bivirkninger. De fleste vil nok foretrekke et lite stikk under huden en gang i uken, sier professoren. Begge gruppene som deltok i studien, fikk også rådgivning om lavkaloridiett og økt fysisk aktivitet som skulle motivere dem til å endre livsstil. Etter 15 måneder hadde semaglutid-gruppen i gjennomsnitt gått ned 15,3 kilo, mens placebo-gruppen hadde gått ned 2,6 kilo. Tre av fire som fikk semaglutid, mistet mer enn 10 prosent av kroppsvekten. Mer enn hver tredje mistet mer enn 20 prosent. – Kan godkjennes innen ett år – Ingen annen medisin har vært i nærheten av slike resultater, sier Hjelmesæth. Han sier at fem prosent vektreduksjon gir bedre helse. 86 prosent av deltakerne i studien gikk ned så mye i vekt. Resultatene fra undersøkelsen er oversendt det europeiske legemiddelbyrået EMA og amerikanske FDA, for at semaglutid skal bli godkjent for behandling av fedme. – Forhåpentligvis tar det mindre enn ett år før godkjenning foreligger i Norge. Dette er ikke studier på mus, dette er en klinisk fase 3-studie, sier Hjelmesæth. Erstatter fedmeoperasjoner Undersøkelsen er publisert i legetidsskriftet New England Journal of Medicine. Semaglutid-gruppen oppnådde også en reduksjon i risikofaktorer for hjertesykdom og diabetes, som blodtrykk, blodsukker og midjemål og rapportere om høyere livskvalitet. – Forandret livet mitt Forhøyede doser semaglutid har bivirkninger som kvalme, diaré, oppkast og forstoppelse. Femårige studier er i gang for å se om vekttapet kan opprettholdes på lang sikt. BBC har snakket med Jan, som deltok i undersøkelsen og tok av 28 kilo. – Legemiddelet forandret livet mitt og endret fullstendig min tilnærming til mat, sier kvinnen fra Kent i England. Mens slanking har gjort henne miserabel, virket semaglutid helt annerledes, fordi hun følte seg mindre sulten. Men etter undersøkelsen har appetitten kommet tilbake – og vekten øker. – Under studien krevde det ingen anstrengelse å miste vekt, men nå er den konstante kampen mot mat tilbake, sier Jan til BBC. Diabetespasient ned 18 kg Diabetespasienter kjenner virkningen av semaglutid i mindre doser. – Jeg gikk ned 18 kilo på fem måneder


GJERDRUM (VG) Ytterligere to omkomne ble funnet etter jordskredet i Gjerdrum tirsdag ettermiddag. De to ble funnet i samme område etter markering fra hunder. Etter søk med gravemaskin, politi og hundepatruljer ble det i dag gjort funn av ytterligere to omkomne etter skredet i Gjerdrum.  – Det har vært et krevende lende å søke i. De omkomne lå på to meters dyp i leiren. De ble funnet i det leteområdet vi har holdt på i store deler av tiden, både i søk etter antall omkomne og i redningsaksjonen, opplyser Innsatsleder Mari Stoltenberg på en pressebrifing tirsdag kveld.  Funnene ble gjort i ettermiddag med ca. to timers mellomrom.  – Den første ble funnet like etter klokken 15, og vedkommende ble funnet i det området vi nå har prioritert i noen dager. To timer senere ble enda en omkommet funnet i det samme området, opplyser Stoltenberg.  De to avdøde har blitt fraktet ut av området for kriminaltekniske undersøkelser og obduksjon. Kripos sin ID-gruppe er også koblet på saken.  Identifiseringen blir klar tidligst onsdag morgen, ifølge politiet.  Krevende område I slutten av januar ble søket etter de tre siste savnede personene gjenopptatt blant annet ved hjelp av gravemaskin. Det ble mulig etter at det ble lagt ny anleggsvei inn i søkeområdet. – Det er helt klart at samvirket vi hadde har bidratt til funnene. Vi har søkt med gravemaskin, brannvesen og politi. Men det var markeringer fra hunder, som gjorde at vi fortsatte å grave på det aktuelle stedet, sier Stoltenberg.  Politiet opplyser om at området hvor søket ble foretatt var krevende.  – Det er bløt, suppeaktig leire enkelte steder, og veldig hardt andre steder. Men selv om det er et krevende område, har vi likevel hatt en formening om hvor vi bør bruke tiden, sier Stoltenberg.  En person er fortsatt savnet, og Stoltenberg sier til VG at det videre vil bli en jobb for plangruppen, som eventuelt også vil se på nye søkeområder.  – Den siste personen har vi hatt i tankene våre hele tiden. Vi er klar over at det er en som mangler, sier Stoltenberg.  Sist politiet gjorde funn av en omkommet var 3. januar. Til da var syv personer blitt funnet og identifisert. Et par dager senere gikk søket over i en ny fase og det var ikke lenger håp om å finne overlevende. – Blandede følelser Politiet har hatt tett dialog med familiene, og de pårørende er varslet om funnene.  – Jeg står her med blandede følelser. Jeg uttrykker lettelse og takknemlighet over at arbeidet har ført til resultater, selv om vi lenge har vært klar over realitetene av denne tragedien. Vi visste at funn ikke betydde at vi fant noen i live, men de er gjort rede for og det er jeg takknemlig for, sa ordfører Anders Østensen.  Kvikkleireskredet gikk på Ask i Gjerdrum 30. desember i fjor. Flere av beboerne rundt skredområdet har nå fått flytte hjem igjen. SE VIDEO UNDER: Dette møtte dem på innsiden

Gjerdrum-skredet:  Døde funnet i samme område