I denne tekstmeldingen skriver Clas Brede Bråthen (52) at han har signert og fylt ut nødvendig informasjon i sin egen kontraktsforlengelse. Hoppkomitéleder Alf Tore Haug svarer «mottatt» – uten noen form for protest. Det får Clas Brede Bråthen og hans advokat til å mene at Haug snakket direkte usant da han nylig sendte ut en pressemelding med anklager om at Bråthen forsøkte å kuppe sin egen ansettelse. – Dette viser at informasjonen som kom frem i pressemeldingen fra Alf Tore Haug og hoppkomiteen er helt feil: Haug hevdet at det aldri var noen uklarhet om at dokumentet ikke var en kontrakt til signering. Men i SMS-ene reagerte han ikke da Bråthen skrev at den var signert og returnert. Han reagerte ikke på noe som helst før Bråthen sendte e-post til flere personer og takket for tilliten, sier advokat Marit Håvemoen. Hun mener det er spesielt av en leder å gå så hardt ut som Haug gjorde i pressemeldingen. – Vi reagerer kraftig på det. SMS-utvekslingen viser helt åpenbart at det er feil informasjon, sier Bråthens advokat til VG. Den betente konflikten handler om hvorvidt Clas Brede Bråthen skal få fortsette som sportssjef for det norske hopplandslaget etter 17 år i jobben. Både trenere og utøvere krever dette. Men etter at Bråthen har havnet på kant med generalsekretær Ingvild Bretten Berg og skipresident Erik Røste, sier skiforbundet nei. Den mye omtalte kontrakten, fra juni i år, som VG omtaler i denne saken, har etter hvert vist seg å spille en stadig mer sentral rolle i den pågående feiden: For mens Bråthen ikke kan forstå hvorfor han har mottatt et dokument som er signert, så sier hoppkomitéleder Alf Tore Haug at Bråthen har forsøkt å kuppe sin egen ansettelse. Haug mener kontrakten var et utkast, selv om han tar selvkritikk for at det var signert. Alf Tore Haug sier til VG at Clas Brede Bråthen «utmerket godt visste at kontrakten var ment som et utkast, at flere momenter var uavklart og at den ikke var signert av generalsekretæren i skiforbundet». – Likevel valgte han å sende en takkemelding for å gi inntrykk av at alt var OK. Målet var åpenbart å legge ytterligere press på prosessen rundt en forlengelse, sier Haug til VG. Vi skrur klokken tilbake til juni i år: 25. juni sender leder av hoppkomiteen, Alf Tore Haug, over en kontrakt til Clas Brede Bråthen. Den er signert av Haug selv og i emnefeltet står det bare «Kontrakt». Haug – som i dag hevder at han støtter Bretten Berg og Røste – vet at ledelsen i skiforbundet ikke ønsker å ha med sportssjefen videre. Klokken 13.30, skriver Haug en e-post til Bråthen: «Hvis Ingvild setter stillingen sin på å ikke forlenge, så taper vi denne saken i skistyret. Jeg ber deg derfor om at du avventer neste skritt» står det i e-posten. Klokken 13.42, SMS fra Bråthen til Haug: «Mottatt og blir signert fra min side i løpet av dagen». Klokken 21.09, Ny SMS fra Bråthen til Haug: «Kontrakt er gjennomgått, oppdatert med manglende faktainformasjon og signert. Vennligst bekreft mottak». Det viser seg billedfilen av kontrakten er for stor til at e-postkontoen til Haug vil akseptere den, og Bråthen sender den i stedet som en tekstmelding. Bråthen har fylt inn sin egen lønn, som ifølge ham selv er den samme som han allerede hadde, samt kontonummer for lønnsutbetalinger og korrigert adressen sin. Resten av kontrakten var allerede ferdig utfylt. «Mottatt på melding» svarer Alf Tore Haug. Klokken har altså nettopp passert 21.00 på kvelden når dette skjer. Klokken 21.22, e-post fra Bråthen til Haug og 13 andre sentrale ledere i Hopp-Norge: «Jeg har i dag signert kontrakten som Sportssjef for Hopplandslaget (NSF hopp) i perioden til etter VM i Trondheim i 2025. Det er derfor på sin plass å takke eksisterende HK og ikke minst «gamle» HK for tilliten i denne sammenhengen» heter det blant annet i e-posten. Klokken 22

Mener dette viser at hoppleder feilinformerte


For første gang på omtrent en måned viser bilder hva Russlands styrker har forlatt i forstedene rundt Kyiv. – Grusomt og uakseptabelt, sier Nato-sjef Jens Stoltenberg.  – Jeg ber den Internasjonale straffedomstolen og internasjonale organisasjoner om å sende deres folk til Butsja og andre frigjorte bygder og byer i Kyiv, sier Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba i en uttalelse. Han ber om at de, i samarbeid med ukrainsk politi, samler bevis for russiske krigsforbrytelser.  Det ukrainske utenriksdepartementet skriver at de allerede har sendt en formell henvendelse til den Internasjonale straffedomstolen.  – Vi jobber fremdeles med å finne og samle kropper, men det er allerede snakk om hundrevis. Døde ligger i gatene. De drepte sivile på vei inn og ut, hevder Kuleba videre. Søndag ettermiddag sier ukrainske myndigheter at det så langt er blitt funnet 410 døde personer i området, skriver Reuters.  Et bilde han har delt på sosiale medier viser det som skal være døde i en massegrav. Fire døde kropper stikker delvis ut av sanden i bildet, og en av de døde har hendene bundet bak ryggen. – Butsja-massakren beviser at russisk hat mot ukrainere overstiger alt Europa har sett siden andre verdenskrig. Den eneste måten å stoppe dette på er ved å hjelpe Ukraina med å sparke Russland ut så snart som mulig, skriver han. I et intervju med amerikanske CBS omtaler Ukrainas president Volodomyr Zelenskyj  det som har skjedd som et folkemord. Han sier også at de som er ansvarlige for forbrytelser begått i Ukraina må straffes – også de som har gitt ordrene.  Russland kaller meldinger «falske nyheter» Etter russernes tilbaketrekning fra Butsja lå det flere døde personer i gatene. Nyhetsbyrået AFP, som var i byen, skriver at de har sett flere liggende døde langs en og samme gate, og at en av dem skal ha hatt hendene bundet sammen på ryggen. Ukrainas Kuleba hevder søndag på Twitter at «massakren var gjennomført med vilje», og anklager Russland for å «eliminere» så mange ukrainere de kan. Russland hevder på sin side at rapportene om drepte sivile er «falske nyheter» og at det hele er propaganda. Det russiske forsvarsdepartementet hevder i en melding på Telegram at ukrainske styrker har bombet området etter at russerne trakk seg ut – og at det var dette som tok sivile liv. De hevder at russiske styrker trakk seg ut av Butsja allerede 30. mars.  Det russiske forsvarsdepartementet sier ifølge russiske Tass at bildene fra Butsja er «nok en produksjon», og at de er «iscenesatt av Kyiv».  16 av de 20 døde som AFP telte i en gate i byen lørdag, lå enten på veien eller i veikanten. BBC skriver at det skal ha blitt funnet et ukrainsk pass liggende ved siden av personen som hadde hendene bundet bak ryggen.  Borgermesteren i byen, Anatolij Fedoruk, sa til AFP at det ligger flere døde i gatene, og at 280 personer så langt er begravet i massegraver i byen. Søndag kom det meldinger om en ny massegrav i Butsja, der 57 personer skal ligge begravet. Det er uklart hvem de døde – som er kledd i sivile klær – er, og hvordan eller på hvilke måte de er blitt drept. Hevder det er begått krigsforbrytelser I en fersk rapport fra den ideelle organisasjonen Human Rights Watch (HRW) kommer det frem at de mener det har foregått krigsforbrytelser i russisk-kontrollerte områder av Ukraina. De skriver at russiske styrker samlet fem menn i Butsja den 4. mars og henrettet en av dem.  Et vitne skal ha fortalt til Human Rights Watch at soldatene tvang mennene til å knele langs veien og dra T-skjortene over hodene før de skjøt en av dem i hodet. VG spesial: Se hva som har skjedd i krigen i Ukraina – dag for dag EU-kommisjonens president Ursula von der Leyen skriver søndag på Twitter at det er stort behov for en uavhengig gransking av det som har skjedd i Ukraina. Nato-sjef Jens Stoltenberg sier søndag til CNN at bildene fra Butsja viser hvorfor krigen må ta slutt.  – Det er en brutalitet mot sivile vi ikke har sett i Europa på flere tiår


Norsk Kulturråd har krevd tilbake 77 millioner av de tildelte stimuleringsmidlene for kulturlivet. Og mer vil det bli, varsler de. Over 1,8 milliarder er bevilget fra Kulturdepartementets stimuleringsordning for den corona-rammede kultursektoren. For flere av søkerne viste ordningen seg å være såpass rundhåndet at Norsk Kulturråd, som forvalter den, opplyser til VG at de har bedt minst 360 søkere om penger tilbake. En av disse søkerne er stimuleringsordningens kanskje mest omtalte tilskuddsmottaker, Kurt Nilsen.  Mer spesifikt: Hans juleturné i 2020, produsert av selskapet Tune-In AS, delvis eid av Nilsen, som fikk 13,3 millioner. Dette gikk ikke upåaktet hen. I etterkant ble det klart at Nilsen-turneen hadde fått for store midler i forhold til forskriften.  Tune-In AS måtte dermed gi avkall på 1,74 millioner av beløpet de først ble tildelt. – Forklaringen på dette er at etter endt gjennomføring av juleturneen til Kurt Nilsen klarte vi å kutte kostnadene med 1,7 millioner, og da ba vi om 1,7 millioner mindre, sier Jan Fredrik Karlsen, daglig leder i Tune-In og Nilsens manager. Stimuleringsordningen ble innført høsten 2020. Den var et supplement til den allerede etablerte kompensasjonsordningen.  Sistnevnte kompenserte tap knyttet til utsettelse eller avlysning av arrangementer. Stimuleringsordningen skulle derimot supplere midler til å gjennomføre arrangementer som for eksempel ble rammet av begrensninger på lovlig antall publikum. – Vi måtte søke per budsjett, på det vi antok det kom til å bli, før alt ble gjennomført. Så måtte vi rapportere senere hvordan det faktisk ble. Karlsen forteller at da han skrev søknaden var han klar over at kostnadene kunne komme til å bli lavere enn det som ble oppgitt. – Men du kunne ikke søke og legge til mer etterpå, påpeker han. Manageren understreker at tallene som ble brukt ikke var hentet fra løse luften. – Vi hadde tall fra foregående år vi baserte oss på. Så ble kostnadsbildet lavere enn vi antok. Det er en del ting du ikke vet helt på forhånd hvor mye vil koste, dette er jo et stort budsjett på en lang turné. Beløpene Kulturrådet forteller at de krever tilbake fra stimuleringssøkere varierer fra 224 kroner til 14,9 millioner. Det største beløpet er det Nordisk Film Kino AS som er blitt bedt om å betale tilbake. De er én av 18 søkere som til sammen avkreves en million eller mer i tilbakebetaling.  Ytterligere 11 er bedt om å tilbakebetale en halv million eller mer.  I noen tilfeller er tallene slått sammen fra flere separate søknader fra samme søker. Kulturrådet opplyser at det til sammen er avkortet 137,4 millioner fra stimuleringsordningen. En god del av dette er tilskudd som ikke er «tilbakebetalt» per se. Rundt 60 millioner er nemlig tilbakebetalt uten innkreving. Ifølge Kulturrådet er dette primært tilfeller hvor søkerne selv har funnet ut at de ikke trengte midlene likevel, for eksempel fordi smittevernrestriksjoner ble opphevet. De øvrige 77 millionene er en annen sak. De kreves ifølge Kulturrådet inn etter at tilskuddsmottakernes rapporter for gjennomførte prosjekter med stimuleringsmidler er gjennomgått. For mange søkere gikk prosjektene bedre økonomisk enn hva man tok høyde for i budsjett.  Disse ender da med å måtte betale midler tilbake – enten ved aktiv overføring av penger, eller ved at Kulturrådet selv kutter i den endelige utbetalingen til søkerne. Sistnevnte er tilfelle for Kurt Nilsen-saken. Stimuleringsordningen startet i oktober 2020 og varte ut mars 2022, med et avbrudd i november 2021 da restriksjonene var lettet på for en stakket stund. Forskriftene endret seg noe underveis. – I 2021 strakk ordningen seg fra januar til oktober gjennom en rekke ulike smittevernregimer, og det har vært krevende både for søkerne og for saksbehandlerne, sier Kulturrådets kommunikasjonsdirektør Thomas Hansen. Ifølge ham er nå over 2000 av nesten 2500 rapporter fra mottakere av stimuleringsmidler i perioden januar-oktober 2021 gjennomgått

Kurt Nilsens juleturné:  Ble tildelt 13,3 mill. - fikk 11,6 av dem


Torsdag var en lastebil og en person på rulleski involvert i en ulykke i Botsheitunnelen i Strand kommune. En 19 år gammel kvinnelig landslagsløper omkom i ulykken.  Det var den slovenske langrennsløperen Hana Mazi Jamnik som omkom, skriver det slovenske landslaget på sin nettside.  – Under forberedelsene i Norge endte livet til vår unge langrennsløper, Hana Mazi Jamnik, i en tragisk ulykke, heter det i meldingen. Ulykken skjedde torsdag morgen i Botsheitunnelen i kommunen Strand i Rogaland. Jamnik var ny på landslaget til Slovenia, før den kommende VM-sesongen på hjemmebane i Planica. Hun gikk junior-VM på Lygna sist vinter. I forrige uke deltok hun på Blinkfestivalen.  I 2021 vant 19-åringen juniorverdensmesterskapet på ti kilometer friteknikk på rulleski, og ble nummer to på 13 kilometer klassisk, står det i meldingen til landslaget.  – Hana, du vil alltid være i våre tanker. Vi vil savne deg, skriver landslaget.  Norske Ola Vigen Hattestad er landslagstrener for Slovenia. Lastebilsjåføren er siktet for overtredelse av veitrafikklovens paragraf tre, som handler om å vise aktsomhet i trafikken. Mannen er også fratatt førerkortet. – Vi har også tatt blodprøve av vedkommende, sier politiadvokat Sveinung Andersen. Advokat Sigurd Rønningen, lastebilsjåførens forsvarer, opplyser til VG at vedkommende ikke erkjenner straffskyld. Stavanger Aftenblad meldte dette først.  – Han erkjenner ikke straffskyld, og ønsker egentlig ikke å si noe annet enn det, bortsett fra at det er en tragisk ulykke. Han har det vondt, men tenker på kvinnen som mistet livet og på de etterlatte, sier Rønningen.  Advokat Rønningen opplyser at lastebilsjåføren er ferdig i avhør, og at han har erkjent å ha kjørt på rulleskiløperen.  – Det er ikke tvil om at han har kjørt på henne, men han erkjenner ikke å ha utvist uaktsomhet, sier advokaten.  Politiadvokat Anne Mette Dale forteller til VG at de gjennomfører avhør av vitner torsdag kveld.   Bistandsadvokat for de pårørende, Anne Kroken, sier til VG at det vil bli gjort undersøkelser på sykehuset og at de etterlatte er varslet om hendelsen.  – Jeg har vært i kontakt med landslagsledelsen og en representant for de pårørende. Vi håper på å få til et møte med politiet i morgen, så vi kan få vite hva som har skjedd og hva som skjer videre.  Kroken sier at dette er en helt ekstrem situasjon.  – Det er en ubeskrivelig trist hendelse. Det er et sjokk at noe slikt skjer. Dette er bare helt forferdelig - på en treningstur en solskinnsdag.  Jamnik ble flydd til Stavanger universitetssykehus med luftambulanse, men døde på sykehuset.

Rulleskiulykken:  Slovensk landslagsutøver (19) omkom


Unge forteller at dagens seksualundervisning har for stort fokus på metoder og prevensjon, og at de lærer for lite om nytelse, legninger og kvinnehelse. Helsedirektoratet har en sterk anbefaling om at skolehelsetjenesten skal tilby oppdatert og god opplæring i seksualundervisning. Til tross for dette har temaet lenge vært debattert fordi flere unge etterlyser en grundigere og en bedre undervisning. De unge mener seksualundervisningen både er for dårlig og at det er for lite om seksualitet, der man så vidt lærer om å tre en kondom på en banan. Vi spurte derfor leserne av Snapchat-kanalen vår hva de kunne ønsket at de hadde lært mer om. Mia Krogen (22) er en av de mange som svarte. Vil lære om kvinnesykdom – Jeg kunne ha ønsket at jeg hadde lært mer om endometriose, og spesielt at det ikke er normalt å ha store smerter hver gang du har sex eller mensen, sier Krogen. Endometriose er ifølge Helse-Norge en kvinnesykdom der vev som ligner slimhinnen i livmoren begynner å vokse utenfor livmoren. De vanligste symptomene er smerter som oftest er lokalisert i bekkenhulen, helt nederst i magen. Dette kan være under menstruasjon, når man har sex eller ved avføring.  For Krogen tok det syv år før sykdommen ble oppdaget, fordi hun ikke visste at slike smerter ikke var normalt. Hun mener at om dette var noe man hadde snakket mer om ville sykdomsbildet kanskje vært annerledes. – Jeg ble fortalt at mensensmerter var en del av det å ha mensen, og at det derfor skulle være vondt. – Mangel på kunnskap Leder for seksualitetsundervisningen ved Sex og samfunn Stine Solli forteller at Krogen ikke er alene om å oppleve at man ikke får god nok informasjon og kunnskap om egen kropp. – Det er flere grunner til at man ikke har fått god nok informasjon. Det ene er nok mangel på kunnskap hos de som underviser om det. Hun tror derimot det største alvoret ligger i at man ofte ikke blir tatt på alvor med plagene sine. – Mensensmerter har på en måte bare blitt bortforklart eller avfeid. Det har ikke blitt tatt på alvor. – Sex er ikke noe som skal gjøre vondt Solli i Sex og samfunn forklarer at om man har sterke mensensmerter som gjør at du ikke kan ta del av hverdagslige ting som skole eller jobb, burde man få en undersøkelse av lege som kan kartlegge hva det kan komme av. Hun forteller at det samme skal gjøres om man opplever smerter ved samleie. – Sex er ikke noe som skal gjøre vondt. Har man gjort det man kan selv som å være våt nok, slappe av og ha lyst, men fremdeles synes at samleie er smertefull så må man ta kontakt med helsepersonell. Fikk du med deg dette? En gynekolog i Malaysia har utviklet et kondom som kan brukes av begge kjønn: Solli mener derfor at informasjon og kunnskap om hva som er vanlig og hva man skal tåle må snakkes om allerede fra barneskolen. På denne måten vet man hvem man skal ta kontakt med og si ifra til dersom man har sterke plager. – Man trenger kanskje ikke å vite alt om endometriose fra man er liten. Men om man kjenner smerter eller at noe er vanskelig skal man vite at man ikke er alene og vite hvor man kan få hjelp. Viktig å lære mer om hverandre  Philip Eskildsen (20) tror at et større fokus på kjønn og legninger kunne ha hjulpet han til å finne ut av hvem han var tidligere. – Sex og samliv, kjønn og legning er en stor del av livet. Da er det spesielt viktig for unge som kanskje sitter der å lurer på hvem og hva de er får lære mer om seg selv også, sier han. Eskildsen mener det derfor er viktig at man på skolen snakker om at det ikke skal være unormalt å være skeiv, eller identifisere seg som noe annet enn heterofil. – Alle skeive og alle heterofile er jo bare mennesker sammen, og det skal ikke være et skille. Da er det veldig viktig at vi lærer om hverandre. Heteronormativt Solli hos Sex og samfunn forklarer at vi lever i et samfunn som er ganske heteronormativ


Fredagens finalefest for «Mesternes mester» skjer i nedskalert versjon på grunn av krigshandlingene i Øst-Europa. Det bekrefter prosjektredaktør i NRK, Pia Basberg, overfor VG. – I den situasjonen som er nå, føles det veldig naturlig å tone ned dette, sier Basberg. – Det blir altså ingen stor fest med pressen til stede, men deltakerne og de som har jobbet med produksjonen skal samles og se finalen sammen, forteller hun. Dermed følger NRK i sporene til TV2 som for en knapp uke siden også dempet feiringen av den nye sesongen av «Kompani Lauritzen». – Med tanke på situasjonen, med krigshandlingene i Ukraina, føler vi at det blir feil med stor fest og rød løper i dag, uttalte programredaktør i TV 2, Kathrine Haldorsen, til VG. Det var judo-utøveren Madeléne Rubinstein som røk ut semifinalen av «Mesternes mester» sist fredag. Dermed er det tre herrer som står igjen i den kommende finalen på fredag; Bjørn Einar Romøren, Øystein Pettersen og Nils Jakob Hoff. – Det har vært en fantastisk opplevelse å være med i «Mesternes mester». En opplevelse jeg alltid vil ha med meg, det har virkelig vært knestående i latterkramper. Jeg ble kjent med nye mennesker, folk du blir så glad i. Det ga meg nye perspektiver – for ikke å snakke om det samholdet som oppsto oss imellom underveis, sa Madeléne Rubinstein til VG etter at hun ble slått ut på målstreken av det populære programmet.

«Mesternes mester»:  Dropper stor finalefest


Etter at russiske myndigheter stengte ned Russlands siste uavhengige TV-kanal, kom de i sin siste TV-sending med en siste beskjed til Vladimir Putin.  Den liberale russiske TV-kanalen Dozhd, på engelsk «TV Rain», hadde torsdag sin siste TV-sending på ubestemt tid. Russlands påtalemyndighet beordret denne uken TV-kanalen til å stoppe kringkastingen.  Forbudet stammer fra det myndighetene omtaler som «målrettet og systematisk» publisering av «informasjon som oppfordrer til ekstremistiske og voldelige handlinger», skriver The Moscow Times.  Russiske myndigheter har også tatt radiostasjonen Ekho Moskvy, av luften, av samme grunn. Mediene er anklaget for å spre «falsk» informasjon om handlingene til russiske styrker i Ukraina.  Nyhetsanker Katerina Kotrikadze har tidligere fortalt CNN at TV-stasjonen er under konstant press fra myndighetene.  – Det er konstant sensur, og mange trusler. Det er ikke lett å jobbe under slike forhold. De forsøker å få oss til å levere det samme budskapet som dem, men det er umulig for oss. Vi har millioner av mennesker som følger med.  Fortsatte på YouTube TV Rain har ofte omtalt seg selv som «den optimistiske kanalen». På Telegram fortalte sjefredaktør Tikhon Dzyadko at TV Rain vil anke avgjørelsen fra påtalemyndigheten, og forsette å jobbe «delvis eksternt».   Selv om den populære kanalens nettsted ble stengt 1. mars, har TV Rain de siste dagene fortsatt kringkastingen av programmene sine via sosiale medier og YouTube. – Loven sier at de bare kan blokkere nettsiden vår. Men vi forstår at dette er en politisk avgjørelse om å ødelegge uavhengige medier i Russland, og en politisk avgjørelse om å ikke vise folk sannheten, uttalte Dzyadko til CNN tirsdag – Vi regner med at dette bare er starten, og at de vil fortsette å komme etter oss på sosiale medier og YouTube også.  Torsdag valgte kanalen å trykke på pauseknappen på ubestemt tid. – Vi trenger styrke til å puste ut og finne ut av hvordan vi skal fortsette å jobbe videre. Vi håper virkelig at vi vil komme tilbake på lufta og fortsette arbeidet vårt, sier nettverkets CEO, Natalia Sindevyeva.  Ifølge Dzaydko skal Youtube-kanalen ha hatt 24 millioner daglige seere på slutten. Han sa riktignok at mange ansatte fryktet for sin egen og sine familiers sikkerhet.  – Vårt publikum er stort, og vi har et ansvar for dem. Men vi har også et ansvar for våre familier. Mange av kanalens journalister har forlatt landet, skriver CNN torsdag. Også Dzyadko skal ha forlatt Russland.  Historisk referanse Under kanalens aller siste sending torsdag, gikk hele crewet samlet av settet. Beskjeden til Putin kunne ikke vært tydeligere:  «Ingen krig».  Deretter gikk sendingen over til et gammelt opptak av balletten «Svanesjøen». Klippet er en historisk referanse til sovietuniones fall.  I august 1991, da et mislykket militærkupp ble starten på slutten for Sovietunionen, viste ikke sovjetiske statskanaler hva som skjedde på TV. I stedet satte de på en kontinuerlig loop av «Svanesjøen» i flere dager.  En uventet TV-sending av den klassiske forestillingen har flere ganger vært et tegn på at en politisk omvelting var nært forestående. Da Lenoid Brezhnev døde i 1982 etter nesten 20 år ved makten, skal sovjetske statskanaler ha vist «Svanesjøen» i stedet for å kunngjøre dødsfallet.  – Militær sensur Kremls kamp mot TV-stasjonen har pågått over lengre tid. Sommeren 2021 erklærte det russiske justisdepartementet TV Rain for en «utenlandsk agent». Regjeringen bruker begrepet for å merke organisasjoner finansiert fra utlandet, som er involvert i politisk aktivitet. Begrepet bærer negative konnotasjoner fra sovjetske tider.  Til CNN uttaler Dzyadko at han ikke er overrasket over at kanalen nå ble stengt ned. – Det vi opplever er det jeg kaller militær sensur. Det er det eneste ordet jeg kan finne som forklarer hva som foregår


Franske myndigheter slo til mot en yacht tilhørende Igor Setsjin, en av Vladimir Putins nære støttespillere. Franske tollmyndigheter har lagt beslag på yachten «Amore Vero» tilhørende en russisk oligark. Det opplyser landets økonomiminister Bruno Le Maire. Yachten tilhører Igor Setsjin. Han er en nær alliert av Russlands president Vladimir Putin, og er president og styreleder i det statlige russiske oljeselskapet Rosneft. Etter krigens utbrudd har EU innført en rekke kraftige sanksjoner mot Russland, som også rammer russiske oligarker. Det er disse sanksjonene som gir Frankrike mulighet til å aksjonere mot Setsjins fartøy. Det ligger nå til kai ved verftet La Ciotat i nærheten av Marseille. Setsjin har tidligere fått tilnavnet «Darth Vader» i pressen og er regnet som en av Putins mer konservative rådgivere. Onsdag la tyske myndigheter beslag på Alisher Usmanovs superyacht «Dilbar». Den er 512 fot lang og verdt 600 millioner dollar. Fartøyet ligger til havn i Hamburg for reparasjon. «Dilbar» skal være verdens største yacht målt i volum. I Norge ligger den russisk luksusyachten «Ragnar» fremdeles til kai i Narvik. 23. februar aksjonerte politiet, kystvakten og tolletaten mot yachten eid av tidligere KGB-offiser Vladimir Strzhalkovsky – også han en nær Putin-venn. Ifølge CNN planlegger den amerikanske regjeringen å innføre nye sanksjoner mot russiske oligarker og deres familiemedlemmer.  Sanksjonene er ventet å være i tråd med de EU innførte tidligere denne uken, og de er ventet å omfatte mange av de samme oligarkene. De nye amerikanske sanksjonene vil imidlertid være mer omfattende, inkludere flere reiserestriksjoner, og vil i større grad rette seg mot oligarkenes familiemedlemmer, skriver CNN.


DRAMMEN (VG) Maiken Caspersen Falla (31) tok sin sjette seier i Drammensprinten. Det er hennes første triumf på over to år.  – Det er litt vanskelig å forstå, og det betyr enormt mye. På en god dag kan jeg være med på å kjempe om seierne, men så har jeg mistet litt på troen på det, sier Falla til TV 2. På oppløpet opp Bragernes Torg i Drammen sentrum var hun sterkere enn den svenske OL-vinneren Jonna Sundling og Anamarija Lampic. Hele dagen gjennom viste Falla styrke og selvtillit i solen og folkefesten i Drammen.  – Fantastisk oppløp av Maiken. Hun løser det så bra, sier TV 2-ekspert Petter Northug. – Jeg følte meg ganske rå i finalen, sier Falla. Falla vinner Drammensprinten for sjette gang (2022, 2019, 2018, 2016, 2015 og 2014), og sikret sin første seier i verdenscupen siden 22. februar 2020 i Trondheim.  Tidligere denne sesongen var hun på pallen i Ruka og i fjor tok hun VM-sølv i Oberstdorf, men ellers har de to siste sesongene vært preget av mye trøbbel for tidenes beste norske kvinnelige sprinter. I Beijing-OL ble det en skuffende åttendeplass i både den individuelle sprinten og på lagsprinten. – Jeg kom hjem fra OL og var sliten og veldig lei. Jeg har bare orket å trene én økt om dagen. Nå fikk jeg en bekreftelse på at jeg fortsatt kan, og at det er litt fart i denne gamle skrotten, sier Falla, som samtidig ikke kunne bekrefte at hun fortsetter til VM i Planica neste sesong: – Hvis jeg har troa så skal jeg fortsette. Falla står med fem VM-gull og ett OL-gull, i tillegg til 22 seirer i verdenscupen.  De svenske kvinnene har vunnet fem av syv sprintrenn i verdenscupen denne sesongen, i tillegg til Sundling og Maja Dahlqvists dobbeltseier på OL-sprinten. Sist helg ble det hele tre svenske kvinner på pallen på sprinten i Lahti, og Falla innrømmer at det var godt å slå svenskene. – Jeg var ute på skitur forrige helg også sjekket jeg VG for å se hvordan det hadde gått. Trippel svensk - det stakk litt, sier Falla. Ane Appelkvist Stenseth, Lotta og Tiril Udnes Weng, Kristine Stavås Skistad og Hedda Østberg Amundsen røk ut i kvartfinalene, mens Julie Myhre kom til semifinale. PS! De russiske utøverne går ikke mer i verdenscupen denne sesongen som følge av krigen i Ukraina. Det var flere markeringer i Drammen til støtte for ukrainerne.


Det nedlagte atomkraftverket Tsjernobyl er rammet av et strømbrudd, opplyser operatøren for kraftverket. Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) sier de foreløpig ikke har sett en kritisk innvirkning på sikkerheten.  Ukrainske myndigheter opplyste tidligere onsdag at Tsjernobyl er frakoblet kraftnettet, og det statlig eide kjernekraftselskapet Energoatom meldte at dette kunne øke risikoen for utslipp av radioaktive stoffer fra Tsjernobyl.  Mangelen på strøm kan føre til at kraftverket ikke kan kjøle ned brukt kjernebrensel etter at strømforbindelsen er brutt, sa de i en uttalelse på Telegram.  Pågående kamper gjør det også umulig å reparere og gjenopprette strømforbindelsen, meldte de.  Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) melder timer senere at strømbruddet bryter med grunnleggende sikkerhetsprinsipper for det nedlagte kjernekraftverket. De skriver likevel at de foreløpig ikke har sett en kritisk innvirkning på sikkerheten.  Tsjernobyl har reservegeneratorer, som nå forsyner kjernekraftverket med strøm.  – Hvis det er tilfelle at det er problemer med levering av strøm, så vil det være en alvorlig situasjon, sier Ingar Amundsen, fungerende avdelingsdirektør ved Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet (DSA).  Ukrainas utenriksminister, Dmytro Kuleba, sier at reservegeneratorene vil holde i 48 timer. Etter det vil nedkjølingen av brukt kjernebrensel stoppes. Han ber Russland innføre våpenhvile slik at man kan jobbe for å få strømmen tilbake igjen så fort som mulig.  Det russiske utenriksdepartementet hevder samtidig at Tsjernobyl nå er under «felles kontroll» av russiske styrker, nasjonalgarden og ukrainske spesialister.  – Som eieren av en utviklet kjerneindustri er Russland klar over den potensielle risikoen for kjernefysisk infrastruktur, og gjør alt i vår makt for at sikre riktig sikkerhet for Ukrainas atomanlegg, sa Maria Zakharova, en representant fra russisk UD, ifølge det statlige russiske nyhetsbyrået TASS.  Rundt 210 teknikere og lokalt ansatte sikkerhetsvakter har vært på jobb i det nedlagte kjernekraftverket i nesten to uker uten stans fordi det ikke har latt seg gjøre å sende inn nye skift etter at Russland grep kontrollen over anlegget 24. februar. De har mat og vann, men situasjonen deres forverres, ifølge Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA). I en uttalelse natt til onsdag sa byrået også at de ikke lenger har kontakt med overvåkningsutstyr i anlegget. Slikt utstyr gjør det mulig for IAEA å vite at alt kjernefysisk materiale er på plass. – Jeg er dypt bekymret over den vanskelige og stressende situasjonen som de ansatte står overfor, og den potensielle risikoen det utgjør for kjernefysisk sikkerhet, sier IAEAs generaldirektør Rafael Grossi. – Jeg ber om at styrkene som har kontrollen på anlegget sikrer at det kan foregå et sikkert bytte av personell, sier Grossi ifølge AFP. IAEA viser til opplysninger fra den ukrainske reguleringsmyndigheten med ansvar for landets atomkraftverk. Det haster med å få avløsning og få et nytt skift på plass, ifølge reguleringsmyndigheten. Grossi har tilbudt seg å selv dra for å se til at sikkerheten blir ivaretatt. Anlegget er omringet av russiske soldater, ifølge BBC. En slektning av en av de ansatte sier til den britiske kringkasteren at russerne ikke kan garantere sikkerheten til ansatte på vei til og fra kraftverket. Tsjernobyl-kraftverket var åsted for tidenes verste atomulykke i april 1986. Etter ulykken var kjernekraftverket fortsatt i drift fram til 2000 da den siste enheten ble stengt, men det er fortsatt oppbevart radioaktivt materiale i anlegget. Selv om anlegget er nedlagt, krever det fortsatt konstant vedlikehold. Til vanlig jobber det rundt 2 400 mennesker i kjernekraftverket, deriblant forskere, teknikere og kokker

SISTE! Strømbrudd i Tsjernobyl:  Ikke kritisk for sikkerheten


En av Vladimir Putins fremste propaganda-stemmer i russiske media, Vladimir Solovjov (58), hevder at «Vesten vurderer en endelig løsning på «russerspørsmålet»». –  En av de verste propagandistene i russisk TV, sier norsk ekspert.  Solovjov var Russlands mest populære journalist i 2021, ifølge en meningsmåling fra VTsIOM-instituttet. Han er en av medieprofilene som er satt på sanksjonslistene mot Russland. Siden september 2019 har han ledet et program på hovedkanalen Rossija-1 - som rett og slett har navnet «Moskva. Kreml. Putin» og som handler om presidentens gjøren og laden den siste uken. I 2020 lanserte han også sin egen YouTube-kanal ved navnet «Solovjov Live». Mandagen ble denne kontoen fjernet av YouTube. Ifølge Solovjov har YouTube «erklært krig» mot ham. Men Solovjov fortsetter å sende på russiske plattformer, og blant annet redaktør Kevin Rothrock for Meduzas engelske versjon har på Twitter sitert Solovjovs uttalelser i sin første sending siden han ble stoppet av Youtube.  – Vesten vurderer en endelig løsning på «russerspørsmålet», sier Vladimir Solovjov - og fortsetter med at Vesten tenker at «Hitler var inne på noe». Han antyder at Vestens behandling av russerne nå kan sammenlignes med jødenes skjebne under den andre verdenskrig. Vladimir Putin sa allerede ved starten på krigen at målet var å «avnazifisere Ukraina», og den profilerte UD-talskvinnen Maria Zakharova skapte røre da hun uttalte følgende etter at det ble klart at Tyskland skulle levere våpen til Ukraina: – Leveringen av våpen til de ideologiske arvingene til den nazistiske medskyldige Stepan Bandera får oss til å stille et retorisk spørsmål – hvor omfattende og fullstendig var prosessen med avnazifisering i selve Tyskland etter nederlaget i andre verdenskrig? I sitt program på Rossija-1 sist søndag sa Vladimir Solovjov: – Vi kjemper ikke mot en ukrainsk hær nå, men mot en veltrente og internasjonalt organiserte nazister. Nazister fra hele verden, hele den uferdige naziflokken kommer for å jakte på russerne. De siste dagene har Solovjov også anbefalt at Russland bør gå for full isolasjon. – Jeg vet at noen av dere synes dette er tøft. Vi vil overvinne alt, vi vil tåle alt. Vi vil gjenoppbygge vår egen økonomi fra bunnen av, et uavhengig banksystem, produksjon og industri. Vi vil stole på oss selv. Men han selv merker han kraftig sanksjonene og isolasjonen: En luksusvilla ved Comosjøen i Italia, eid av Solovjov, er nå blitt beslaglagt av italienske myndigheter, melder Guardian. Ifølge New York Times er villaen verdt nesten 80 millioner kroner. Professor Jardar N. Østbø ved Institutt for forsvarsstudier blir ikke veldig overrasket over hvordan Solovjov uttrykker seg: – Han har kommet med flere slike ekstreme uttalelser tidligere. Jeg vil si at Solovjov er en av de verste propagandistene i russisk TV. Om ikke den verste. Vladimir Solovjov er født inn i en jødisk familie, der begge var lærere, ifølge Wikipedia. – Det med nazister og russernes bruk av det begrepet er veldig spesielt. Det henspeiler på et generelt hatforhold, og så tar man fram den verste merkelappen man kan finne. I tillegg henspeiler de på noen ukrainske nasjonalisters kollaborasjon med invasjonstroppene fra Hitler-Tyskland i begynnelsen av andre verdenskrig. Samt på ukrainsk høyreekstremisme i dag. Men Russland har også høyreekstremisme, og det er Russland som invaderer Ukraina, sier Jardar N. Østbø.  – Dette samsvarer i stor grad med Solovjovs tidligere uttalelser, men de er kanskje enda litt mer ekstreme enn tidligere. Det er gitt den ekstreme situasjonen.

Russlands mest populære journalist:  - Vesten vurderer en «endelig løsning»


Aksjonerer etter mistanke om korrupsjon og lånebedragerier for over 150 millioner kroner. Litt over klokken åtte gikk sivilkledd politi inn i Nordeas hovedkontor i Norge, på Majorstuen i Oslo. De begynte å ransake arbeidsplassene til flere ansatte.  Tirsdag morgen publiserte VG en artikkel om gråmarkedet for lån i Norge og låneagenter – mellommenn som hjelper kunder med å få lån i banken. Samme morgen har politiet slått til mot flere privatadresser i Oslo, i en større aksjon som omfatter over 50 politiansatte. – Vi har i dag pågrepet fem personer som er siktet for grov korrupsjon eller medvirkning til grov korrupsjon, sier politiadvokat Kristin Rusdal. To av de pågrepne er ansatt i Nordea. I VGs artikkel tirsdag snakker en låneagent foran skjult kamera om hvordan han kan skaffe hvem som helst lån i banken, mot en betaling på flere hundre tusen kroner i kontanter. Han forteller at bakmenn han samarbeider med har kontakter på innsiden av banken. I et senere intervju med VG sier låneagenten at det dreier seg om Nordea, Norges nest største bank.  – Mistankegrunnlaget er at de har tilknytning til lånesøknader som er basert på forfalsket dokumentasjon til Nordea, sier politiadvokat Rusdal om de siktede. Lån for 150 millioner kroner undersøkes, men summen kan vokse. – Nordea har varslet at det kommer flere saker, sier Rusdal. Nordea opplyser at de to ansatte er suspendert. Litt før halv åtte gikk fem sivilkledde politifolk inn på en privatadresse på Sørenga i Oslo. Der ble den angivelige bakmannen arrestert, før et ransakingsteam på tre personer gikk inn i leiligheten for å sikre eventuelle beviser. På Grønland ble en bankansatt i Nordea arrestert på en privatadresse omkring samme tidspunkt, observerte VGs fotograf på stedet. Han ble geleidet inn i en bil, før sivilkledd politi gikk inn i leilighetskomplekset med en stor pappeske.   Rusdal i politiet opplyser at aksjon har rettet seg mot mer enn ti adresser i Oslo-området.  – Det er en stor sak, så det blir en omfattende etterforskning, sier hun. – Vi har avdekket forhold internt som har gjort at vi tidligere i år gikk til politianmeldelse av funnene som er gjort. Forholdene som er avdekket, kan tyde på regelbrudd og knytter seg til utlån av penger, uttalte kommunikasjonsdirektør Christian Steffensen i Nordea til VG i artikkelen tirsdag morgen.

Stor politiaksjon - bankansatte pågrepet


Tapet av to transportfly viser en russisk invasjon som halter og ikke klarer å koordinere like godt som i det første døgnet, mener ekspert. Torsdag invaderte Russland nabolandet Ukraina i en offensiv de hadde kunnet planlegge i lang tid. Men etter tre dager med kamper har situasjonen endret seg. Det britiske forsvarsdepartementet sier lørdag at offensiven har sakket av på grunn av logistikkproblemer og hard motstand. – Da de måtte begynne å improvisere, fredag og lørdag har effektiviteten til russerne dalt, sier militærrådgiver Per Erik Solli, som inntil nylig var forsvarsattaché for Norge i Haag i Nederland.  Det første døgnet tok Russland seg langt inn i landet, både fra nord, sør og øst:  Videoen under viser sammenstøt under det russiske helikopterangrepet mot Hostomel: Men så har det skjedd flere ting som setter den russiske slagkraften i et annet lys: – Russland er kjent for å ha problemer med logistikken, selv om jeg tror det har blitt bedre siden moderniseringen som har foregått siden 2010. Men det er en veldig stor operasjon, og Ukraina er et stort land, sier sjefforsker Tor Bukkvoll ved Forsvarets forskningsinstitutt Ilyushin Il-76 er enorme transportfly med lignende oppgaver som for eksempel de mindre, norske Hercules-flyene. Tapene av transportflyene er «en militærtaktisk blemme» og kan ses som et eksempel på at de russiske avdelingene ikke koordinerer godt nok, argumenterer Solli. – Man skal aldri fly inn denne type fly uten å ha overlegenhet i luften. Man skal først ta bort trusselen fra fiendtlige fly og luftvern, sier han.  Solli har selv bakgrunn som jagerflypilot.  Amerikanske talspersoner har bekreftet nedskytningen av de to transportflyene overfor nyhetsbyrået AP. Ukrainske etterretning sier flyene var fylt med landingsstyrker, men dette er ikke bekreftet fra annet hold.  Om flyene var fylt med soldater, vil det «være et hardt slag», ifølge Solli. Om de konkrete episodene, og utvikling de seneste dagene, får betydning for utfallet av invasjonen, er det umulig å si noe sikkert om per nå. Russland har langt overlegne styrker om man ser til utstyr og antall.  Per fredag hadde Russland også kun sendt inn omkring halvparten av de taktiske bataljene som var samle langs grensen til Ukraina, ifølge The Economist, som viser til talspersoner for vestlige myndigheter.  Men klarer Ukraina å opprettholde «høy forsvarsvilje og moral, betyr det like mye som forsvarsmateriell», argumenterer Solli. – Det kan også virke som om ukrainerne slapp dem inn ved vilje og ikke møtte dem ved grensen. Det tror jeg var et klokt grep. Du lar fienden gå inn i dypet, bli mer sårbar, og slår til når de har strukket ut linjene sine, sier Solli. Bukkvoll ved Forsvarets forskningsinstitutt argumenterer for at utviklingen det siste døgnet også bare kan være en liten pause før en ny, større russisk offensiv.  – På deler av frontlinjen er det litt pause, fordi russerne bringer inn forsterkninger. Og de må etterforsyne styrkene. Det er for tidlig å slå fast at den russiske offensiven har stoppet opp. Bilder fra CNN lørdag viser rakettkastere med termobariske bomber på vei over grensen, et av Russlands mest brutale våpen. Termobaiske bomber bruker luften rundt seg for å skape lengre eksplosjoner enn tradisjonelle eksplosiver – og er ekstremt effektive mot styrker som befinner seg i befestninger som skyttergraver, bunkere og pansrede kjøretøy.  Oberstløytnant Palle Ydstebø mener russerne innledningsvis har forsøkt å rykke frem raskt med kjøretøy. Han underviser i militærstrategi ved Krigsskolen. Mindre fremgang enn forventet kan gjøre at de nå vender tilbake til det som har vært deres mer tradisjonelle militære doktrine: overveldende bombardement med artilleri. – Jeg tror pausen brukes til å forberede en klassisk gjennombruddsoperasjon, der du omtrent skyter forsvarerne i filler med artilleri, og så presser på gjennom flere akser, sier Ydstebø.


Sentralstyret i AUF arrangerte i 2019 et show på sommerleiren på Utøya hvor AUF-topper simulerte sex og danset halvnakne på scenen.  Flere som deltok i videoene, angrer i dag på at de var med. Hver sommer deltar rundt tusen ungdommer ned til 15 års alder på AUFs tradisjonsrike politiske sommerleir på Utøya. Blant de faste programpostene er sentralstyrets underholdning i Gro-salen, et show på kveldstid med flere hundre tilskuere og fotoforbud. Lørdag 3. august 2019, på den siste sommerleiren før corona-krisen, inneholdt underholdningen blant annet videoinnslag og sketsjer der sentralstyremedlemmer fremsto delvis nakne, spilte på sex og danset delvis avkledd på scenen. VG har snakket med en rekke kilder som var til stede. Simulerte sex Et av videoinnslagene skal ha vist et mannlig sentralstyremedlem som simulerte at han hadde sex med en kvinne bakfra. I videoen fremstod han som naken, ifølge flere kilder. Kvinnen skal ha skjult ansiktet sitt bak et bilde av en annen person. En annen video som ble vist på storskjermen skal ha vist et mannlig sentralstyremedlem avholde kurs. Kurslederen tok med seg jentene til et telt. Der lå han med jentene rundt seg. Minst en av dem var 16 år - den unge AUF-eren var ifølge flere kilder fra et lokallag. – Jeg hatet at jeg gjorde det VG har vært i kontakt med en rekke AUF-ere som reagerer på underholdningens innhold. – Jeg hater at jeg gjorde det. Jeg ville bare ikke virke prippen og være noen som ikke var med på noe. Jeg synes allerede de var drøye og jeg hadde allerede stilt spørsmål ved hele opplegget, sier en av de som deltok i en video.  Andre VG har vært i kontakt med synes innholdet er uproblematisk og bare humor.  Generalsekretær Sindre Lysø i AUF sier til VG at de er åpne for at de kan ha gått over streken. Men han understreker at det dreier seg en tradisjonsrik humorrevy, med mange ulike innslag og temaer. – Det er en meget amatørmessig revy; humor, tull og tøys. Noe er god humor, noe er dårlig, sier Lysø.  Underholdning i Gro-salen Sentralstyret i AUF består av 14 personer og er den den politisk valgte ledelsen i ungdomspartiet, som velges annethvert år på landsmøtet. På sommerleiren i 2019 var sentralstyremedlemmene mellom 22 og 29 år gamle. De siste årene har Mani Hussaini, Ina Libak og sist; nyvalgt i høst, Astrid Hoem, ledet Aps ungdomsorganisasjon. Denne lørdagskvelden i 2019 ble det vist flere videoer for de flere hundre AUF-erne som så underholdningen i Gro-salen, oppkalt etter partimoder Gro Harlem Brundtland. AUF opplyser at grensen for å være medlem er 15 år, men at yngre ungdom kan være med på sommerleiren dersom de har godkjenning fra foreldrene.  Vakter gikk rundt for å passe på at fotoforbudet ble overholdt, bekrefter generalsekretær Lysø.  Showet hadde korte videoer som presenterte hver enkelt i sentralstyret. Disse videoene varte til sammen i rundt fem minutter, ifølge Lysø, som sier at den totale lengden på underholdningen var rundt en time. Kline i telt med tilskuere En video som ble vist på storskjermen i Gro-salen, hadde et kvinnelig sentralstyremedlem i hovedrollen. Ifølge flere kilder vises først et telt. Utenfor teltet skal en mindreårig AUF-er ha stått med et bærenett med teksten #metoo-eliten.  Showet i 2019 finner sted omtrent to år etter at metoo skyllet inn over Norge og førte til en oppvask i flere partier, også i Arbeiderpartiet. Deretter beveget kameraet seg inn i teltet hvor et kvinnelig sentralstyremedlem og et kvinnelig AUF-medlem lå og klinte. Ifølge flere kilder skal sentralstyremedlemmet ha vært delvis avkledd.  Rundt dem i teltet satt to mannlige AUF-topper fra et fylkeslag i bar overkropp og så på. De satt sammen med et kvinnelig medlem. De var mellom 18 og 20 år. Det mindreårige AUF-medlemmet som stod med bærenett på utsiden at teltet, sier til VG at han ikke følte noe press for å være med i videoen

AUF-toppenes Utøya-show:  Sex-sketsjer og halvnaken dans


Realityprofilen Carl Aksel Jansen (25) er tiltalt for hvitvasking og grove bedragerier for over 4,5 millioner kroner. – Han er veldig lei seg, sier hans forsvarer.  Det var i september den tidligere «Paradise Hotel»-deltageren Carl Aksel Jansen ble pågrepet og siktet for grovt bedrageri. VG har tidligere omtalt siktelsen. – Nå er han tiltalt som delvis hovedmann og delvis medvirker for grove bedragerier for over 4,5 millioner, sier politiadvokat Andreas Kruszewski til VG.  Det var TV 2 som først meldte om tiltalen tirsdag.  Ifølge tiltalen har Jansen blant annet lånt millioner av kroner i andre personers navn, ved å få tak i deres BankID-opplysninger. – Påtalemyndighetene og politiet ser svært alvorlig på denne typer saker, sier Kruszewski.  Han opplyser at politiet allerede var oppmerksom på det som fremsto som et overforbruk da de mottok den første anmeldelsen. – Bedrageriet er grovt fordi det særlig legges vekt på at det har hatt til følge en betydelig økonomisk skade, det er begått ved flere anledninger eller over lengre tid, og det har hatt et systematisk eller organisert preg, står det i tiltalen.  – Veldig lei seg 25-åringen erkjenner straffskyld for «de aller fleste» postene i tiltalen, sier hans forsvarer Petter Bonde til VG.  – Han er veldig lei seg for den smerten han har påført de fornærmede. Han er nå under rusrehabilitering. Han jobber hardt og forsøker å gjøre noe med sin situasjon, sier Bonde.  – Han kjenner seg ikke igjen i at han skal ha brukt kjendisstatusen sin til å lure folk for penger, sier Bonde.  Saken er ennå ikke berammet i Oslo tingrett.  25-åringen deltok i den populære realityserien «Paradise Hotel» både i 2016 og 2018.  Jansen er tidligere straffedømt to ganger for en rekke brudd på narkotikalovgivningen og veitrafikkloven.


Hytta som brant ned i Andøy kommune ble solgt bare måneder før den tragiske brannen natt til lørdag. Den tidligere eieren er sterkt preget etter brannen.  Fem personer, fire av dem barn under 16 år, er savnet etter at en hytte brant ned i Andøy kommune natt til lørdag. Søndag ettermiddag bekreftet politiet at de har funnet fem omkomne på branntomten.  Hytta er 96 kvadratmeter stor og ligger i et populært turområde ved bygda Bjørnskinn.  Den ble kjøpt av de nåværende eierne så sent som i høst.  Den tidligere eieren sier til VG at hun kjente de nye eierne og er sterkt preget etter ulykken.  – Jeg er i dyp sorg. Dette er barndomsvenner av meg. Det er en tragisk, forferdelig hendelse. Det rammer ikke bare familiene, men et helt lokalsamfunn, sier hun. I dyp sorg Hytta ble bygget i 2004, har to etasjer og flere soverom. Ifølge NRK ble den renovert i 2017. VG har fått tillatelse til å bruke bilder av hytta av den tidligere eieren. Hun sier at de som kjøpte hytta er turfolk, som har vært svært glade i området. Den tidligere eieren opplyser at hun brukte vedfyring til å varme opp hytta, men gass til å drive kjøleskap og komfyr. Hun understreker samtidig at hun ikke vet hva de nye eierne brukte.  – Ikke scooterføre Tor Arne Vik er tidligere styremedlem i Vesterålen Turlag og bor i bygda Bjørnskinn.  Ifølge ham er det 10–12 hytter totalt i området.  Han sier at det ikke er mulig å kjøre helt inn til hytta, men at man på sommerstid kan parkere rundt en kilometer unna. På vinteren bruker man vanligvis skuter for å komme seg inn til området. – Men vi har ikke fått nok snø enda. Det er bare snakk om fire-fem centimeter og ikke scooterføre, sier Vik. Til NRK opplyser han at det går en skogsvei rundt 200–100 meter bak den nedbrente hytta. – Det er bare en vei som går fra hytta ned til bygda. Det er også en del stier i området, sier han til VG. Løp barbent Hytta var helt nedbrent da nødetatene kom til stedet tidlig lørdag morgen. En mann overlevde brannen som krevde fem menneskeliv. Han skal ha forsøkt å redde de andre personene fra flammene, men skal ifølge politiet raskt ha forstått at det ikke var mulig. Han måtte løpe fire kilometer barbent før han kom frem til foreldrene til kommunelege Astrid Berthinussen Holm. Nødetatene ble varslet om den dramatiske brannen klokken 04.30.


Noen synes det kan være rart når Tomine Harket deler intime detaljer med sin egen mor: – Det skjønner jeg. Men mamma er min bestevenn, sier hun til VG. – Sex er noe vi tenker på daglig, i hvert fall jeg, så hvorfor skal det være så tabu? Jeg vil at flere eier sin seksualitet og at vi snakker enda høyere om det, sier Tomine Harket til VG. – Det kan være noe av det fineste man opplever, og jeg tenker at de fine opplevelsene skjer oftere om man er mer åpen og prater om det. Denne uken gjestet hun Christine Danckes podkast. Der snakket hun åpenhjertig om seksualitet, karriere, press og kropp.  Selv kaller hun seg en «oversharer» i podkasten.  – Mine venner reagerer jo hver gang jeg ringer mamma og sier: «Lættis, jeg hadde sex i går, det var dritbra og jeg kom fem ganger.» Sånt sier jeg til mamma, og folk bare: «WHAT?», forteller Harket åpenhjertig i podkasten.  – Hvorfor er denne åpenhet med nære og kjære viktig for deg? – For meg er det viktig å være åpen om alt. Jeg har veldig lite filter, og føler alltid at jeg har så utrolig fine samtaler med nye mennesker på grunn av akkurat dette. De føler seg utfordret på en måte, og ender med å fortelle ting de sier de aldri har sagt til noen før, forteller hun til VG, og legger til: – Og det er noe av det beste som finnes. I Norge er vi veldig flinke til å holde kjeft, sitte stille og ikke prate med folk man ikke kjenner. Dette er en kultur jeg aldri har skjønt. Man lærer så mye mer om seg selv ved å være åpen og å ha samtaler om alt mulig man føler. Harket forteller at flere reagerer sterkt når hun sier at hun snakker mye med moren om sex. – Og det skjønner jeg. Men mamma er min bestevenn, og hun har levd mye lenger enn meg, så er bare fint å få et helt annet perspektiv på ting enn mitt eget alltid. Hun er datter av Morten Harket og Camilla Malmquist Harket. Moren bor i USA, mens det akkurat nå spekuleres om faren er vikingen i britiske «Maskorama».  Unge Harket har heller ikke vært redd for å dele bilder av kropp på Instagram. I podkasten snakker hun også om at hun synes det er rart at man ikke skal kunne vise brystvorten som kvinne. Til VG sier hun at det er spesielt at damers brystvorter skal være seksualisert. – Det er egentlig tilgang på mat til barnet ditt. De har en funksjon. Men en mann sine, som ikke har like stor funksjon, er helt ok å vise. – Du sier du har vært usikker på blant annet puppene dine, men du fremstår også selvsikker – hvordan har det seg? – Jeg hadde naturlig veldig store pupper, og var veldig usikker på det. De var i veien og tok veldig mye fokus hele tiden. Jeg fikk veldig vondt i ryggen av det også. Jeg endte med å ta brystreduksjon noen år tilbake. Det ble ikke helt som det skulle, så jeg måtte ta det flere ganger, forteller hun. Men så ble hun drittlei av smerter og styr, og da bestemte Harket seg for å «gi mer faen». – De var også plutselig veldig små, for meg, som var helt «amazing». Jeg har mye arr og ujevnheter, men de er kjempefine! Så jeg må bare fortsette å elske dem for min egen del. Tomine Harket slo virkelig gjennom med Unge Ferrari og låten «Nostalgi 3millioner». Etter det toppet hun VG-lista med Alan Walker-låten «Darkside». Nå forteller hun at hun har endret noe på imaget. – Soundet mitt har endret seg og det vil som bli sett på som mørkere og mer grovt enn hva jeg tidligere har gjort. Jeg tagger mye på klær også og leker med ideen om å lage en eventuell kolleksjon med det, forteller Harket.  Hun har i tillegg farget det blonde håret mørkere.  Hos Christine Dancke snakker Harket om hvordan press, forventninger og frykten for å feile gjorde at hun ikke helt turte å satse på karrieren. Men musikk var hele tiden drømmen. Nå er hun klar for å satse igjen, med et nytt kreativt gir og en ny sound

Tomine Harket:  - Sex er noe vi tenker på daglig


Liz Cheney holdt i natt en nådeløs tale mot Donald Trump og sine republikanske kolleger som støtter hans udokumenterte påstander om valgjuks. Nå er hun fratatt sin lederstilling i Det republikanske partiet.  Det melder Reuters og flere amerikanske medier. Avgjørelsen, som ble tatt i form av en avstemning bak lukkede dører, var ventet etter at Cheney har gått hardt ut mot USAs tidligere president Donald Trump.  Hun stemte i tillegg for å stille Trump for riksrett, fordi hun mener han oppildnet  tilhengeres angrep på Kongressen 6. januar i år. Like etter at det ble klart at Cheney mister sin lederstilling, fortsetter hun ifølge ABC News å gå i strupen på Trump. – Jeg vil gjøre alt som står i min makt for å sikre at den tidligere presidenten aldri igjen kommer i nærheten av Det ovale kontor, sier hun, og sikter til den amerikanske presidentens kontor i Det hvite hus. Trump selv har allerede gitt sin kommentar til sparkingen: – Liz Cheney er et bittert, forferdelig menneske, skriver han i en uttalelse, hvor han også hevder at hun bare snakker Demokratene sin sak og at hun ikke har bidratt med noe godt for landet. Trump skriver at han så talen hun holdt i Representantenes hus, det ene av den amerikanske kongressens to kamre, natt til onsdag.  Der langet Cheney ut mot partiet og støttespillerne til ekspresident Donald Trump. Samt mot Trump selv. – Å forholde seg taus og å ignorere løgnen gjør at løgneren oppmuntres. Jeg kommer ikke til å sitte stille og se på mens andre leder vårt parti i en retning der man forlater lovens regler og slår seg sammen med den tidligere presidenten og hans korstog for å underminere vårt demokrati. Wyoming-representanten har inntil nå innehatt den tredje mektigste posisjonen i Det republikanske partiet i huset. Det blir det trolig en slutt på i dag. Etter alle solemerker kommer et flertall av hennes partikolleger til å erstatte henne med Trump-lojalisten Elise Stefanik. Årsak: Hun stemte for å stille tidligere president Donald Trump for riksrett fordi hun mener han oppildnet til sine tilhengeres angrep på Kongressen 6. januar i år, samt at hun er blant relativt få republikanske politikere som våger å kalle Trumps udokumenterte påstander om valgjuks i presidentvalget i november i fjor for usanne.  – Villedet – Millioner av amerikanere har blitt villedet av den tidligere presidenten. De har bare hørt hans ord, men ikke sannheten mens han fortsetter å underminere vår demokratiske prosess, ved å så tvil om demokratiet i det hele tatt fungerer, fortsatte Cheney fra talerstolen. At Trump fortsetter å lire av seg påstander om valgjuks, til tross for at domstol etter domstol avviste hans påstander i etterkant av fjorårets valg og til og med hans egen justisminister gikk ut og sa det ikke fantes bevis for juks, er det liten tvil om. Senest forrige uke sendte ekspresidenten ut en kort uttalelse der han skrev at «det bedragerske presidentvalget i 2020 vil fra denne dagen være kjent som DEN STORE LØGNEN».  Det er et uttrykk hans kritikere for lengst har tatt i bruk om hans udokumenterte påstander om valgjuks.  KOMMENTAR: Trump vinner dragkampen Cheney sier hun ser på Trump som en trussel USA aldri før har opplevd. – En tidligere president som fremprovoserte et voldelig angrep mot Kongressen i et forsøk på å stjele valget har fortsatt sine aggressive forsøk på å overbevise amerikanere om at valget var stjålet fra ham. Han risikerer å hisse opp til mer vold.  Handler om mer enn Trump USA-ekspert og seniorforsker ved Institutt for forsvarsstudier Svein Melby fortalte VG i helgen at maktkampen som nå pågår i Det republikanske partiet handler om langt mer enn bare Liz Cheney og Donald Trump.  Det handler om partiets sjel og om USAs demokrati, mener han.  Melby sier at for å forstå det som nå skjer i det republikanske partiet må man ta utgangspunkt i at USA befinner seg i en overgangsfase fra å ha vært dominert av hvite anglo-protestant-grupper til å bli et genuint multikulturelt samfunn. Koblet sammen med økonomiske og sosiale problemer innebærer dette at landet nå har fått en innbitt politisk polarisering mellom de som sloss mot endring og de gruppene som representerer endring

Ordkrig etter sparking:  - Bittert, forferdelig menneske


Den kinesiske raketten som har falt ukontrollert mot jorda, gikk tidlig søndag morgen i oppløsning over Indiahavet. NASA mener hendelsen tyder på at kineserne ikke har kontroll på sine romrester.  29. april sendte Kina opp en modul til sin siste romstasjon. Etter at hovedmodulen var koblet av fra raketten Long March 5B, kom raketten inn i en bane som gjorde at den vil falle ned mot jorda.  Tidligere beregninger viste at den kom til å treffe mellom 41,5 sydlige breddegrad og 41,4 nordlige breddegrad, ifølge fagsjef for romovervåkning, Yngvild Linnea Andalsvik ved Norsk romsenter.  I disse områdene ligger storbyer som New York, Beijing, Mumbai og Sydney.  Det har derfor vært knyttet stor spenning til hvor vrakdelene ville havne. Og tidlig søndag morgen fikk vi svaret: Like etter klokken 04 kom raketten inn i atmosfæren over Middelhavet, og restene av raketten som ikke hadde brent opp på veien havnet i Indiahavet.  I etterkant av hendelsen retter NASA krass kritikk mot kinesisk romfart.  – Romfartsnasjoner må minimere risikoen for mennesker og eiendom på jorden ved gjeninnføring av romobjekter og sikre transparens om disse operasjonene. Det er tydelig at Kina ikke klarer å oppfylle ansvarlige standarder for romrester, skriver NASA-sjef Bill Nelson i en uttalelse søndag morgen.  – Det er avgjørende at Kina og alle romfartsnasjoner og kommersielle enheter handler på ansvarlig og transparent vis i verdensrommet for å sikre sikkerhet, stabilitet og langsiktig bærekraft i aktiviteter i rommet.  VG snakket med fagsjef ved romovervåkning ved Norsk romsenter, Yngvild Linnea Andalsvik lørdag - før det var klart hvor raketten ville ende. Da sa hun følgende:  –  Det er vanskelig å vite hvor mye som brenner opp, og hva som overlever. De bitene som overlever er gjerne metall og ting som ikke brenner opp så fort, sa hun. At deler av en rakett treffer jorda i så stor hastighet, er ikke dagligdags.  – Det som er uvanlig er at den største delen av raketten kommer såpass høyt at den kommer i bane. Ofte vil det første steget i de europeiske rakettene falle ned i havet kort tid etter at raketten er skutt opp, sier Andalsvik. Cirka 18 tonn – Hvor stor er denne delen av raketten? Kan den skade noen? – Den er estimert til cirka 18 tonn. Underveis vil deler av den brenne opp. Siden den er så stor, så vil noen deler av den også komme ned til bakken.  Andalsvik forteller at store deler av raketten mest sannsynlig vil brenne opp, men at metalldeler med høyt smeltepunkt kan forbli intakte.   Disse delene kan potensielt sett gjøre stor skade, men – sannsynligheten er lav. De største områdene raketten kan treffe, er ubebodde områder eller hav.  – Hvor store tror du de største bitene vil være? –  Tommelfingerregelen er at mellom 20 og 40 prosent av raketten overlever gjennom atmosfæren.  – Men det høres jo ikke helt forsvarlig ut. Er det det? – Det er nok en kalkulert risiko fra Kina sin side. De er jo klar over at risikoen er svært liten.  – En forferdelig fart  Iver Håkon Brevik er fysiker og professor i mekanikk.  Han forteller at rakettens fart mot jorden – mål til opp mot 28.000 kilometer i timen, er en «forferdelig fart».  – Et fly går opp mot 900 kilometer i timen, sier han.  Brevik forklarer at farten øker ytterligere når noe faller mot jorda – til tross for at friksjonen vil bremse noe.  – Det er ikke noe godt å få det ned i nabolaget, sa han til VG før det var kjent hvor den kom til å lande.  Dette er andre gangen Kina skyter opp en rakett hvor deler lander på jorda. Ifølge Andalsvik havnet restene den forrige raketten i havet utenfor Elfenbenkysten.  Jonathan McDowell, som er tilknyttet det astrofysiske instituttet Harvard, Smithsonian Center for Astrophysics, mener Kina viser uaktsomhet.  – Det blir faktisk sett på som uaktsomhet, sier  han til BBC.  Talsperson for det kinesiske utenriksdepartementet, Wang Wenbin, sa lørdag at de fulgte rakettens bevegelse nøye


Tottenham-sjef José Mourinho (58) kritiseres av fotballekspertene Jamie Redknapp og Chris Sutton etter 1–3-tapet for Ole Gunnar Solskjærs Manchester United. «Han er frustrert, konfronterende, en irritabel figur og lever på fortidens triumfer. Det var ingen ære å i søndagens opptreden, til tross for at Mourinho hevdet at Tottenham spilte bra mot Manchester United. Men det gjorde de ikke», skriver Chris Sutton, tidligere Blackburn- og Celtic-spiller, i Daily Mail. Etter søndagens 1–3-tap hjemme for Manchester United, er Tottenham på 7. plass med syv kamper igjen. Tottenham har seks poeng opp til West Ham på fjerdeplass, som gir spill i Champions League. «Å ta Spurs-jobben kom aldri til å bli enkelt, men Mourinho har ikke suksess med det», skriver Sutton. Tottenham møter Manchester City til ligacupfinale 25. april. Det kan sminke sesongen til de hvitkledde fra London noe. I seriespillet virker det nå å handle om å sikre en Europa League-plass. Bakfra jakter Everton og Arsenal. – Du kan si hva du vil om Spurs, men de har alltid vært et godt fotballag. De har alltid hatt en stil. Men om Spurs-fansen var her og så nå, ville de ikke ha kost seg noe, sier Jamie Redknapp, tidligere Tottenham-spiller, på Sky Sports. I sommer kom manageren med en forsvarstale: – Altfor ofte ser jeg på dette laget, og det er ingen teft eller spenning. Jeg tror ikke dette er en dårlig spillergruppe, sier Redknapp videre. – Mourinho prøver å skylde på alle andre. Han må ta ansvar, mener Jamie Redknapp. Etter tapet for United var Mourinho irritert på Solskjær. United fikk en scoring annullert fordi Scott McTominay var oppe med hånden i ansiktet på Tottenham-angriper Son Heung-min noen trekk tidligere. Solskjær sa følgende etter kampen:   – Jeg må si: Hvis sønnen min ligger nede slik i tre minutter og han trenger ti lagkamerater for å få ham opp, så vil han ikke få noe mat. – «Sonny» er veldig heldig som har en far som er en bedre person enn Ole. Jeg er en far og du må alltid gi mat til barna dine, uansett hva de gjør. Om du må stjele for å gi barna dine mat, så stjeler du. Jeg er veldig, veldig skuffet. Det er som vi sier i Portugal: Brød er brød og ost er ost. Jeg har allerede fortalt Ole hva jeg synes om kommentarene hans, svarte Mourinho på pressekonferansen.


En samlet Gjenopptakelseskommisjon er enige om at det foreligger en rekke bevis og omstendigheter som kan tale for at dommen mot Viggo Kristiansen er riktig. Likevel vedtok flertallet å gjenåpne saken. Torsdag besluttet Gjenopptakelseskommisjonen at Viggo Kristiansens sak gjenåpnes. Avgjørelsen ble avsagt under dissens: Tre av de fem medlemmene var for gjenåpning. To var mot. Likevel var de alle enige om at det fortsatt er en del som kan tyde på at dommen mot Kristiansen er riktig. Han ble i 2002 dømt til 21 års forvaring for voldtekt og drap i Baneheia. «Det foreligger en rekke bevis og omstendigheter som kan tale for at dommen mot Viggo Kristiansen er riktig,» skriver kommisjonen. Bakgrunn: Derfor ble den gjenopptatt  Overgrep, porno og den store leteaksjonen Over 18 sider i den 369 sider lange avgjørelsen redegjør kommisjonen for hvilke bevis, indiser og omstendigheter de mener fremdeles taler for at dommen er riktig.  Blant annet viser kommisjonen til at han har tilstått å ha forgrepet seg på en ung jente få år før Baneheia-drapene fant sted. At Kristiansen er domfelt for å ha å ha begått disse handlingene, er ikke uten videre bevis for at han har begått andre overgrep. Likevel kan atferd og tidligere begåtte handlinger ha en viss betydning når det totale bevisbildet skal vurderes.  SE: Vi forklarer saken kort og enkelt i VG Forklarer:  I tillegg har kommisjonen pekt på at Kristiansen hadde interesse for vold og grov porno: «Reaksjonsmønsteret hans er imidlertid mer forståelig dersom han hadde noe med ugjerningen å gjøre,» skriver en samlet Gjenopptakelseskommisjon. Skeptiske til Viggos politiforklaringer I tillegg til at kommisjonen finner Kristiansen oppførsel mistenkelig, er de skeptiske til flere av hans forklaringer i politiavhør.  «Disse kan bære preg av at Kristiansen forsøker å opprettholde en alibihistorie, som han har avtalt med Andersen, og at han må justere denne etter hvert som han mottar ny informasjon,» skriver kommisjonen. Allerede kvelden drapene skjedde, fikk Kristiansen høre av sine foreldre at politiet og Røde Kors var ute og lette etter to jenter i Baneheia.  Søndag samme helg ble han oppsøkt av politiet, men forklarte da ingenting om at han selv hadde vært i Baneheia drapsdagen.  Heller ikke i avhør 4. juni forklarte han at han hadde vært i Baneheia. Først i avhør 14. juli 2000, etter å ha blitt konfrontert med vitneobservasjoner, forklarte Kristiansen at han hadde syklet forbi bommen og møtt Jan Helge Andersen i Baneheia drapskvelden, angivelig for å hente en nøkkel.  Kritiske til forklaringene En samlet kommisjon er også enige om at det er påfallende at Viggo Kristiansen flere måneder etter at drapene i Baneheia skjedde, kunne gi detaljerte beskrivelser til politiet om hva han hørte på radio og så på TV drapskvelden. Det er også påfallende at Kristiansen og Jan Helge Andersen forklarer seg noenlunde likt om sine gjøremål og aktiviteter drapsdagen, mener kommisjonen.  Forklaringene til de to endret seg etter hvert som de ble presentert for nye opplysninger, og kommisjonen mener derfor det kan tenkes at kameratene på forhånd hadde avtalt hva de skulle forklare til politiet for å sikre seg et alibi. Forklaringen om at Kristiansen befant seg i bua ved hjemmet sitt i tidsrommet for drapet er det kun hans egen mor som har bekreftet. Hun skal ha forklart at hun mente å ha hørt sønnen utenfor vinduet, skriver kommisjonen. Gjenopptakelseskommisjonens medlemmer er altså enige om at det er en rekke forhold rundt Viggo Kristiansen som virker både påfallende og mistenkelige. Uenige er de derimot om hvorvidt bevissituasjonen totalt sett er såpass svekket i etterkant av dommen at dette kan begrunne gjenåpning av saken. Kan frifinnes uten rettssak  I sitt femte forsøk, fikk Kristiansen medhold i sin begjæring om gjenåpning. Nå blir det igjen opp til domstolene å avgjøre hans fremtid

Gjenopptakelseskommisjonen:  Dette taler for at dommen er riktig


I Sverige er det mulig å se enden på det grusomme året. Det samme kan vi skimte i Norge.  Færre blir smittet, færre blir innlagt og færre dør. Slik er situasjonen i Sverige nå. Etter en fæl desember og en andre bølge som var verre enn den første, har tallene snudd.  – Jeg synes vi med god samvittighet kan si at minskingen er koblet til vaksinering, sa statsepidemiolog Anders Tegnell på svenskenes corona-pressekonferanse torsdag.  I Sverige har de satt godt over 400.000 doser med vaksine. 80 prosent av dem som bor på syke- og aldershjem har fått minst en dose. Og det er i denne gruppen ting begynner å skje.  – Det vi kan se nå er en effekt av vaksinasjonen på antallet nysmittede på sykehjem. Det går såpass kraftig ned at vi kommer til å se en fortsatt nedgang i antall døde, sa Irene Nilsson Carlsson ved Socialstyrelsen.  Ser man på en uke i desember var det 950 nysmittede på sykehjem. I uke fem var det bare 195.  Smitten er nå høyere blant dem som har hjemmehjelp enn på sykehjem. Årsaken er at vaksineringen er kommet lenger på sykehjem.  Det er slett ikke overraskende at vaksinene virker både mot smitte og død. Men når alle likevel følger uhyre spent med på hvordan dette går, er det fordi vi ikke vet akkurat hvor gode vaksinene er. Et vaksineforsøk er noe ganske annet enn å vaksinere en hel verden.  Som oftest blir ikke effekten like høy i det virkelige livet. Og man må forvent humper i veien, som feil sprøytespiss, manglende doser, ødelagte frysere og en rekke andre utfordringer. Vi driver med en massevaksinering i ekspressfart samtidig som vaksinene produseres. Det har verden aldri gjort før. Det hjelper ikke å spørre ekspertene en gang, det er ingen som egentlig aner hvordan dette går.  Det er derfor det er så betryggende å se effekt i Sverige, som vi også gjør i Storbritannia og Israel. Vi må forvente at også Norge ser en nedgang i dødeligheten som følge av vaksine nå.  Og statistikken vår viser en kraftig nedgang i smitten blant de eldste nå. Over 70 prosent av dem over 85 år fått første dose.  Men alt kan ikke tilskrives vaksine, for smitten går ned i nesten alle grupper. Både i Sverige og Norge har tiltakene blitt strammet inn og folk har antagelig blitt flinkere til å holde avstand.  Det vil også føre til lavere dødelighet.  Men vi er dessverre ikke ferdige ennå. I Sverige har den kraftige nedgangen i smitte stoppet opp. I Västerbotten på grensen til Nordland sliter de for eksempel med et digert mutant-utbrudd. Det er også fare for oppgang i Norge etter hvert som den mer smittsomme virusvarianten sprer seg.  Det er et kappløp for å vaksinere flest mulig før mutantene blir dominerende.  Alle skulle vært Israel, akkurat nå. Der har halvparten av befolkningen fått en dose.  – Magien har startet, skrev forsker Eran Segal ved Weizmann Institute på Twitter 1. februar, og la ved grafer over smitte og innleggelse som pekte nedover.  Og nedgangen i smitte er mye høyere i vaksinerte grupper enn i de andre.  Det er verdt å legge til at den britiske mer smittsomme mutantvarianten dominerer helt i Israel.  Det er den samme varianten vi sliter med i Nordre Follo, Bergen, Ulvik, Trondheim og mange andre steder nå i Norge.  Hadde folk vært vaksinert, ville vi ikke trengt å stengt ned. Men her hjemme vil vi ikke begynne å se det skikkelig på smittetallene før yngre grupper er vaksinert.  Det er dit vi også skal. Og det er noen som fortjener en pris for disse vaksinene. Jeg vet ikke hvem. Men det må bli en nobelpris, minst.


Tom Hagens slektning reagerte voldsomt etter å ha hørt hva et vitne sa i podkasten «Krimpodden». Statsadvokaten mener slektningen ikke kan straffes.  I fjor sommer tok Tom Hagens slektning kontakt med personen som er et sentralt vitne i Lørenskog-saken.  Slektningen forklarte til politiet at årsaken til at han ringte til vitnet, var at han reagerte voldsomt på vitnets uttalelser i VGs podkast, «Krimpodden». VG får opplyst at vitnet opplevde telefonsamtalen som truende, og som et forsøk på å påvirke tidligere avgitte politiforklaringer.  Slektningen skal ha vært sint, høylytt og aggressiv, og vitnet har fortalt i politiavhør at slektningen sa at vitnet løy, og var skyld i Tom Hagens status i etterforskningen av Anne-Elisabeths forsvinning.  Dette skulle vitnet få svi for, sa slektningen, hevdet vitnet i avhør.  Rettslig tvil Politiet etterforsket Hagen-slektningen for motarbeiding av rettsvesenet, men nå er saken henlagt på bevisets stilling. Årsaken er for det første tvil omkring slektningens såkalte forsett. Påtalemyndigheten mener man ikke kan se helt bort fra at slektningen kun hadde VGs podkast i tankene da han ringte til vitnet, og ikke vitnets politiavhør og status som «aktør i rettsvesenet».  Dermed foreligger det tvil om vilkårene for domfellelse er oppfylt, mener påtalemyndigheten.  Hør Krimpodden gå gjennom de siste avhørene av Tom Hagen: Videre mener påtalemyndigheten at slektningen ikke opptrådte «svært klanderverdig og med grunnlag for sterkt bebreidelse». Det er statsadvokat Erik Marthinussen som henla saken på bevisets stilling. Han ønsker ikke å kommentere opplysningene i denne saken.  – Vi har mottatt avgjørelsen, og underretning om denne er sendt partene, sier politiinspektør i Øst politidistrikt, Agnes Beate Hemiø, til VG. Vitnet: – Var berettiget Vitnet har vært i flere politiavhør i forbindelse med Anne-Elisabeth Hagens forsvinning, hvor ektemannen Tom Hagen er siktet og nekter for drap eller medvirkning til drap.  – Jeg tar henleggelsen til etterretning. Statsadvokatens begrunnelse viser at anmeldelsen var berettiget, sier vitnet til VG. Slektningen advokat, Trond Eirik Aansløkken, sier slektningen er lettet over at statsadvokaten nå har henlagt saken. – Men det kommer på ingen måte som en overraskelse. Som jeg tidligere har sagt, har denne anmeldelsen fremstått som oppkonstruert. Årsaken til at min klient ringte vedkommende var opprørende uttalelser personen kom med i podkasten. Dette er åpenbart ikke en straffbar handling, sier Aansløkken til VG.

Hagen-slektning skjelte ut vitne:  Nå er saken henlagt


Erling Braut Haaland (20) mener at han har mye å lære av sin rival om toppscorertittelen i Tyskland, Robert Lewandowski (32). Det er i et intervju med Jan Åge Fjørtoft på Viaplay at Haaland snakker om polakken, som ble kåret til verdens beste fotballspiller i 2020. – Den mannen er «galen». Han er «galen», sier Haaland.  I Bundesliga står Lewandowski med 26 mål på 21 kamper for Bayern München så langt. Haaland har 17 mål på 17 kamper. Mens polakken har scoret hvert 68. minutt, står Haaland med ett mål per 85 minutter. Lewandowski har scoret på 37 prosent av sjansene sine, Haaland på 36 prosent.  – Jeg spiller kamp, og jeg scoret ett mål. Ett mål nærmere å ta ham igjen, tenker jeg - og så scorer han hat trick som det er daglige greier. Det er så gale det han holder på med, sier Erling Braut Haaland. På Fjørtofts spørsmål om hva han kan lære av Lewandowski, svarer Haaland: – Det er mye. Først og fremst er han vanvittig god teknisk og i oppbyggingsspillet. Jeg ser hver Bayernkamp og lærer mye av dem generelt. Han er fantastisk i oppbygningsspillet, og ikke minst i posisjonering - relasjonene med de andre. De vet alltid hvor han er. Han klarer  alltid å være der og avslutte angrepet for dem. Haalands agent, Mino Raiola, er intervjuet av BBC. Han mener at Erling Braut Haaland er klar til å overta stjernestatusen etter spillere som Zlatan Ibrahimovic (39), Cristiano Ronaldo (36) og Lionel Messi (33). Han har tidligere blitt sammenlignet med førstnevnte.  – Det er åpenbart for alle som ser på Erling at han er en av dem som har potensial til å bli en fremtidig stjerne, for det er så vanskelig å gjøre det som han gjør i sin alder og på sitt nivå. – Han er en av de fremtidige stjernene for det neste tiåret, fordi vi ser at stjernene som Ibrahimovic, Ronaldo og Messi kommer til en alder der alle spør seg: «Hvor lenge kan vi nyte dem?». Så alle ser etter den nye generasjon. Om hvem som kan kjøpe Haaland, svarer hans agent: – Det er maks ti klubber som har råd til å kjøpe ham og gi ham den plattformen han ønsker etter å ha vært i Dortmund. Og fire av disse klubbene er i England, sier han til BBC. Mino Raiola sammenligner Haaland med Lewis Hamilton, som er i ferd med å slå Michael Schumachers rekorder i Formel 1: – Jeg tror ikke det er en sportsdirektør eller trener i verden som ville sagt nei til Haaland. Det er som å si at et Formel-1- lag ikke ville hatt Lewis Hamilton, sier super-agenten.


Helene Olafsen (30) og Stian Blipp (31) har mistet 168.000 seere i løpet av to uker. Etter en sesongstart med totalt 409.000 seere, endte TV 2-programmet «Senkveld» opp med totalt 241.000 seere fredag. Disse tallene inkluderer såkalt førstegangsseing, repriser og visninger på strømmetjenesten TV 2 Sumo. – Starten på denne sesongen er godkjent, og vi har tro på at tallene vil løfte seg utover i sesongen. Vi var godt forberedt på at fredagens tall ville bli svake, siden NRK sitt sendeskjema er annerledes på grunn av Ski-VM. Det betød blant annet at «Lindmo» og «Senkveld» gikk rett imot hverandre på fredagskvelden. Den kampen er selvsagt knalltøff, sier pressesjef i TV 2, Jan-Petter Dahl. De totale seertallene for sesongens andre program, som ble sendt 19. februar, lå for øvrig på 359.000.  TV-sjef Marianne Massaiu i MediaCom tenker også forklaringen på seerfallet ligger i at NRK forskjøv sendeskjemaet denne fredagskvelden. – Det er ikke unormalt, sier hun. På sesongbasis har Helene Olafsen (30) og Stian Blipp (31) siden de overtok «Senkveld» høsten 2018, mistet 157.000 seere. Første sesong endte de to opp med et snitt på totalt på 537.000 seere, av disse utgjorde 451.000 såkalt førstegangs-seeing. Snittet for de tre programmene denne sesongen så langt er 336.00 ifølge tall fra TV 2. Det betyr at seertallene sist fredag er mer enn en halvert i forhold til seertallene for deres første sesong høsten 2018. Tidligere i vinter ble det kjent at Stian Blipp forlater programlederstolen etter denne sesongen. Om det blir en ny sesong av «Senkveld» til høsten er fortsatt uavklart. – Hva som skjer til høsten er det ikke tatt noen avgjørelse om. Vi kommer til å bruke god tid før vi bestemmer oss. Det er mange hensyn å ta, skriver programredaktør i TV 2, Kathrine Haldorsen i en tekstmelding.


Ingenting var spart på da Logan Paul barket sammen med Floyd Mayweather under show-stevnet i Miami i natt. Artikkelen vil avsløre detaljer fra nattens showkamp. Ønsker du å se kampen først, så kan du se opptak på VG+, fritt for spoilere. Youtuberen og bokse-pensjonisten entret ringen rett før klokken fem i dag morges. Det var på forhånd bestemt at det ikke skulle kåres noen vinner i matchen, men fansen fikk likevel et show.  Til musikk fra «The Greatest Showman» entret Paul ringen på Hard Rock Stadium, med stjerner som Evander Holyfield, Fat Joe og lillebror Jake til stede. 26-åringen brukte tid på å flørte med både kamera og publikum, mens han ventet på sin motstander.  Like etter kom Floyd «Money» Mayweather ut, akkompagnert av livemusikk fra rap-trioen Migos og et enormt team rundt seg.  I den første av de åtte treminutters rundene poengterte kommentator Mauro Ranallo de fysiske forskjellene. – Se på den størrelsesforskjellen. Han har et poeng. Paul, som er 1.88 cm på sokkelesten, er et godt hode høyere enn 1.73 cm høye Mayweather. I forkant veide Paul også inn på 85,9 kilo, 15 kilo mer enn sin motstander.  Paul slet lenge med å få slagene til å sitte, mens Mayweather fokuserte på å forsvare seg.  – Defensivt er han en trollmann, poengterte Ranallo.  Slet kraftig I runde tre fikk Mayweather inn en venstre hook som virket å ryste Paul noe.  – Det er imponerende at han ikke går ned der, påpekte Ranallo da reprisene rullet. Utover i kampen fikk Mayweather inn stadig flere slag, og Paul hadde mer enn nok med å forsvare seg. I femte runde raknet det virkelig.  26-åringen så tydelig sliten ut, og fikk knapt til noe. Publikum reagerte med å bue på Paul, mens lillebror Jake vandret nervøs på sidelinjen.  Innimellom klarte likevel influenseren å få inn et smil, og det så ut til at han var mer enn fornøyd med å nå syvende runde. – Det at han har gått seks runder uten å bli slått ut er en prestasjon av han, kommenterte kommentatoren, som gjentatte ganger poengterte at han ikke trodde kampen skulle gå så langt.  Paul holdt koken også gjennom syvende runde, og var klar for den siste treminutteren i Miami.  Med en blodig nese kom lysluggen seg gjennom også den siste runden, og da bjellen markerte slutten på nattens oppgjør, var det en tydelig lettet og glad Logan Paul som tok av seg hanskene.  God stemning Da bokserne hadde fått igjen pusten forklarte Mayweather  at han hadde kost seg under stevnet sammen med «ungdommen». – Jeg hadde det gøy. Jeg er ikke 21 lengre, men det har vært gøy å være med disse unge karene, teste ferdighetene mine og ha det gøy.  Han kom også med noen lovord om sin motstander.  – Han er en flott, ung fighter. Sterk, tøff ... Han er bedre enn jeg trodde han var, sier Mayweather.  Så fikk han millionsspørsmålet: vil han gjøre flere showkamper? – Vi får se hva fremtiden bringer, sier Mayweather, mens produser strategisk viser bilder av svært bokse-ivrige Jake Paul utenfor ringen.  Så gikk turen til Logan Paul. Han fikk spørsmål om hvorvidt han føler han fikk bevist for Mayweather at det er «vektklasser av en grunn», noe han selv hadde poengtert i forkant av matchen.  – Ingen skal noen gang fortelle meg at noe er umulig, noen gang. Det faktum at jeg står her med en av de største bokserne noen sinne, beviser at odds kan slås, sier Paul, uten helt å svare på spørsmålet.  På spørsmål om hva han skal gjøre nå, svarte Paul det fansen vil høre. – Kanskje Logan Paul mot Mayweather 2.0? svarer Paul med en latter.


BARENTSBURG (VG) Den isolerte, russiske bosetningen i Arktis har ikke kunnet få vaksiner fra hjemlandet. – Det ville vært katastrofe om viruset kom til oss.  «Målet vårt er kommunisme» – det står på skiltet som møter de få som besøker Barentsburg denne grå junidagen. Man skulle kanskje tro at det er en sovjetisk drabantby – med sin mastodontiske arkitektur og skitne snø. Men det er et lite stykke Russland på norsk jord. Det har kommet en forsiktig vår til denne russiske bosetningen i Norge på 78 grader nord. Vannet smelter og legger seg som mørke dammer i den bratte stigningen opp fra havnen. Her bor omkring 300 russiske og ukrainske gruvearbeidere som jobber i den nærliggende gruven. Alt er drevet av Arktikugol, som eies av den russiske staten. Ingen veier dit Hit må forsyninger sendes inn med båt eller helikopter. Det fører ingen veier hit og befolkningen kan leve isolert fra familiene sine hjemme i lang tid av gangen. Bosetningen har skole, barnehage, postkontor, matbutikk, hotell – og et lite sykehus. Likevel ville katastrofen vært total hvis coronaviruset kom til Barentsburg. Det nærmeste sykehuset med intensivkapasitet er i Longyearbyen, som kun kan nås med båt eller helikopter. Og dette er kun et beredskapssykehus som overfører akutt syke pasientene til sykehus på det norske fastlandet. Generalkonsulen Sergey Gushchin tar imot VG i en av bygningene som ligger høyest i bosetningen. Her kan han se utover den storslåtte fjorden under, men også de mange forfalne bygningene som været har fart hardt med.  – Velkommen til den nordligste diplomatiske stasjonen i verden, sier diplomaten med den lange hestehalen og et lurt smil. Naboer Dette er historien om de tette båndene mellom Russland og Norge. Og om når flyene fra moderlandet ble stanset – slik at den etterlengtede Sputnik-vaksinen ikke kunne fraktes inn, så ble det norske vaksinasjonsprogrammet løsningen. – Våre norske naboer var veldig snille og sa at vi kunne få vaksiner via deres program – gratis, sier generalkonsulen. Og slik ble det. I vår har helsepersonell fra sykehuset i Longyearbyen, i samarbeid med sysselmannens personell med tolk, flere ganger tatt turen for å sette etterlengtede doser med Moderna-vaksinen i de som bor der. – Alle fikk tilbud om coronavaskine, men noen sa nei. Nå kan vi snart få coronasertifikat og da tror jeg flere vil takke ja, sier han. – Heldigvis var det ikke AstraZeneca-vaksinen, men Moderna, utbryter Gushchin. Så langt er vaksinasjonsgraden 60 prosent, men vaksineringen fortsetter gjennom sommeren. Inne i konsulatet, som er dekket av marmor og har sin egen fontene, forteller generalkonsulen videre: – Det er et bra tall, fortsetter han. Selv fikk han sin første dose med vaksinen 29. april og den neste dosen en måned senere.  Katastrofe På sykehuset i Barentsburg har de tre leger og to sykepleiere.  – Det ville vært katastrofe om viruset kom til oss. De syke måtte ha blitt fraktet til Longyearbyen, og vi har bare et helikopter, sier generalkonsulen, som også har jobbet ved den russiske ambassaden i Oslo og Reykjavik. – Vi har ikke kapasitet til å håndtere et utbrudd, sier han. Så da det ble besluttet at Svalbard skulle prioriteres i vaksinasjonsprogrammet, ble det også strakt ut en hånd til russerne i Barentsburg. – Jeg er takknemlig for at vi fikk være en del av det norske vaksinasjonsprogrammet, sier Gushchin. Han har hatt jevnlige møter med Sysselmannen for å diskutere coronasituasjonen. – Vårt lokale samarbeid har vært veldig bra, sier han. – Verdens beste Bosetningen har fått navnet etter den nederlandske oppdagelsesreisende Willem Barentsz. Årlig går det opp mot seks transportskip med 120.000 tonn kull fra Barentsburg. Gushchin har tro på at de skal fortsette å grave ut kull i Barentsburg i lang tid. – Kullgruven vil fortsette. Vi synes synd på våre naboer i Longyearbyen som må legge ned sin kullgruve. Her vil vi fortsette å hente ut kull. Forekomstene vil vare til 2050, sier han

Fikk vaksiner fra Norge:  - Ville vært en katastrofe om viruset kom til oss


Visepresident Kamala Harris og leder for Representantenes hus, Nancy Pelosi, skrev historie under presidentens tale i Kongressen i natt.  For første gang i historien var det to kvinner i setene bak president Joe Biden under talen i Kongressen natt til torsdag. Visepresident Kamala Harris og leder for Representantenes hus, Nancy Pelosi, er begge de første kvinnene i sine posisjoner.  Etter å ha titulert både visepresidenten og flertallslederen som «madam» i innledningen av talen, sa Joe Biden: – Ingen president har noen gang sagt de ordene fra denne talerstolen. Og det er på tide. Under nattens tale i Kongressen, startet Biden med å si at USA er tilbake - og kalte håndteringen av coronapandemien for en seier.  – Takket være dere, det amerikanske folk, har vår fremgang disse siste 100 dagene mot en av de verste pandemiene i historien blitt en av de største logistikkseirene som vårt land noen gang har opplevd. Biden innledet med å si at han «arvet en nasjon i krise» da han ble tatt i ed som president. – Den verste pandemien i historien. Den verste økonomiske krisen siden den store depresjonen. Det verste angrepet på demokratiet vårt siden borgerkrigen, sa Biden, og siktet til stormingen av Kongressen 6. januar.  – Nå, etter kun 100 dager, kan jeg si til nasjonen: USA er på beina igjen.  USA har vært et av landene som har vært hardest rammet av coronapandemien. Nå har over 40 prosent av befolkningen fått første vaksinedose, og landet har nå en synkende smittetrend, ifølge VGs oversikt.  – Etter at jeg lovet at vi skulle få 100 millioner vaksinedoser satt innen 100 dager, har vi sørget for over 220 millioner vaksinedoser i løpet av de 100 dagene, takket være hjelpen fra alle dere, sa Biden.  Alle over 16 år er nå kvalifisert til å få coronavaksine i USA. – Gå og få vaksine - de er tilgjengelige, insisterte Biden. Arbeidsplasser Den amerikanske presidenten har tidligere lansert en omfattende tiltakspakke som skal gjenreise økonomien etter coronapandemien, og planlegger å bruke enda mer på styrke infrastrukturen. Den første delen av den todelte planen har fått navnet «The American Jobs Plan» og er ventet å koste 2000 milliarder dollar, noe som tilsvarer over 17.000 milliarder kroner.  Les også: Biden presenterer gigantsatsing på infrastruktur: − Vil hjelpe oss til å vinne mot Kina I talen til Kongressen sa Biden at planen vil hjelpe millioner til å få tilbake jobbene sine.  – To millioner kvinner har droppet ut av arbeidsstyrken i løpet av denne pandemien. Og for ofte fordi at de ikke fikk hjelpen de trengte til å ta vare på barna deres eller eldre foreldre som trenger hjelp. Økt satsing på utdannelse, gratis barnehage og betalt permisjon inngår i den ambisiøse politikken presidenten ønsker å få gjennomført. – Vi må bevise at demokrati fremdeles fungerer, at myndighetene fungerer og kan levere for folket, sier Biden i talen.  I talen fremhevet Biden viktigheten av globalt samarbeid for å håndtere globale kriser som coronapandemien og klimaendringene.  – Vi må ikke bare vise at vi er tilbake, men at vi er tilbake for å bli. Vi skal gjøre det ved å lede sammen med våre allierte. Ingen nasjon kan alene håndtere krisene i vår tid, sa Biden. Restriksjoner USAs presidenter pleier å holde sin første tale når de første 100 dagene av presidentperioden er nådd. Vanligvis er det storslåtte rammer rundt det, med et typisk publikum på 1.600 mennesker – medlemmer av Kongressen, embetsfolk og gjester. På grunn av pandemien er det strenge restriksjoner når det kommer til antall personer til stede i salen under Bidens tale - kun 200 personer har fått slippe inn, skriver CNN.  Nasjonalgarden holdt vakt i og utenfor Kongressen, noe de har gjort siden stormingen av Kongressen 6. januar.


Fredrik Solvang er en av de mest lynende intelligente folkene NRK har, men dessverre er det også slik at intelligente folk har lett for å kjede seg. Vi får håpe at målet for «Debatten» ikke er at programlederen skal få en artigere dag på jobben. DAGFINN NORDBØ, forfatter og satiriker NRKs Fredrik Solvang har visstnok gått lei av «dørgende kjedelige akademikere» og forsvarer invitasjon av to realitytryner til debatt om en av verdenshistoriens største helsekriser.  Det er trist at landets skarpeste debattleder har gått på en sånn kjempesmell. Det er nok noe smittsomt som går i NRK-kantina for tiden, siden det virker som om det ha å hatt tid i TV-ruta nå kvalifiserer for deltagelse i et hvilket som helst program.  En ting er det surrealistiske synet av en viss herr Lothe, sittende litt resignert bakoverlent i en hyttesofa med Stetsonhatten på snei og airpods ut av ørene. Det positive med hans innlegg var at han i alle fall innrømmet at han aldri skulle deltatt. Hans karriere startet med at den filmkyndige kusinen hans visste at han var god med gravemaskiner og en kløpper med dynamittgubber, og bestemte å gjøre ham til TV-kjendis – så nå har han plutselig sitt eget sidermerke på polet, blant mye annet.  2021 i et nøtteskall. Når det gjelder herr charterpassasjer Østvik er det vanskelig å vite hvor man skal begynne. Har han sagt noe vektig? Nei. Har han vist at han er velinformert? Nei. Har han noensinne hatt kvalifikasjoner til å opplyse oss om Norges og verdens mest akutte problem akkurat nå? Så absolutt ikke.  Så hvorfor er han der da, i landets viktigste debattprogram? Jo, fordi mange vet hvem han er. Det er alt. Nei unnskyld – han har brent munnbindet sitt i en demo sammen med kjente antisemitter og ravgale konspirasjonsteoretikere. I Debattens redaksjonelle hoder er dette så blitt oversatt til at han «når fram til visse målgrupper», og vips begynner det liksom å ligne på en journalistisk fundert begrunnelse, om enn syltynn og ytterst tvilsom. Redaksjonen er nok hardt rammet av Teams-fatigue, alle sammen. Og hva fikk vi ut av charterturistens opptreden? Jo, han var blitt kritisk til munnbind for et år siden. Jaha. Det var i april 2020, det. Og han syns PCR-tester ikke holder mål. På spørsmål om hvorfor, er svaret at han har «snakket med Rikshospitalet», navn ikke nevnt.  Jeg håper Debatten-redaksjonen er fornøyd med resultatet, for dette var det hele.  Det pinligste øyeblikket var da charterhelten (etter først å ha blitt avvist) begynte å diskutere avanserte analyseprosesser med helsetopp Nakstad, noe førstnevnte selvsagt ikke hadde snøring på. I løpet av sekunder endte han opp som en flatklemt frosk under en dampveivals. Deretter løp han ut av studio og rett i armene på Dagbladet, som sto klar utenfor resepsjonen og straks ga ham tre «Akkurat Nå»-oppslag om at det hele var en hån og at han var blitt dårlig behandlet.  Full pott for Østvik. Kanskje debattredaksjoner skal begynne å se litt mer på hvilke motiver folk har for å delta i ordskifter i beste sendetid? Jeg tror de fleste vil foretrekke at de motivene har med folkeopplysning å gjøre, og at det som blir servert er noe annet enn synsing og uinformert visvas.  Det er ikke slik at det er for lite desinformasjon om denne pandemien. Det er alt for mye, og NRK burde holde seg for gode til å lage sirkus med folk som gir høyrearmen sin for å komme på TV, uansett anledning.  Motivet for å komme på TV er naturligvis for noen bare penger, fordi TV-clout øker prisen på konferansierjobber og muligheten for å være betalt toastmaster i bygdebryllup. TV-minutter blir temmelig raskt omgjort til penger på konto.  For et par uker siden var charterhelten plutselig biseksuell, i alle kanaler. På fredag var han motstander av munnbind. La meg spå: Neste uke kommer han til å hate vaksinepass, og det i alle kanaler som slipper ham til. La oss håpe det i hvert fall ikke blir i NRK


Kledd i fangedrakt, ivrig gestikulerende, tar Aleksej Navalnyj (46) tirsdag et knallhardt oppgjør med Putin-regimet. Opposisjonslederen, som regnes som Vladimir Putins verste fiende innenlands, benytter muligheten til et angrep på Kreml og krigen da han får ordet i en digital ankesak ved en domstol i Moskva: – Vi klarte ikke å forhindre katastrofen. Spørsmålet er bare om Russland vil gå til helvete eller ikke, sier Navalnyj ifølge det uavhengige mediet Meduza. En domstol avviste tirsdag hans andre anke på dommen på ni år som han fikk i mars i år. Navalnyj mener at dommen er rent politisk betinget og han peker på president Vladimir Putin, ekspresident Dmitrij Medvedev og andre i regimet – som alle har vært gjenstand for avsløringer av Navalnyjs antikorrupsjonsorganisasjon: – Etter å ha ødelagt landet de siste 22 årene, starter de en krig for å avlede oppmerksomheten fra landets kollaps, og så taper de den krigen, tordner Aleksej Navalnyj. – Jeg ble dømt til ni års fengsel i en straffekoloni med strengt regime. En person som begår drap i dette landet, blir i gjennomsnitt døm til syv års fengsel. Jeg fikk ni år med strengt regime, noe som tyder på at jeg tilsynelatende begikk noen virkelig forferdelige forbrytelser. Og desto mer merkelig ser det ut at det ikke er noen ofre i saken, sier mannen som regnes som den fremste lederen i den russiske opposisjonen. Han peker på at rettssaken mot ham og starten på krigen i Ukraina foregikk omtrent samtidig: – Dette var faktisk bare en mikroskopisk forbrytelse sammenlignet med en stor forbrytelse, som ble forberedt og deretter implementert de samme dagene, sier Navalnyj – og snakker altså om krigen. – Det vil si den enorme forbrytelsen som ble begått av det nåværende regimet og spesifikt av president Putin mot hele landet vårt. Som en del av forberedelsen til denne forbrytelsen begynte de å fengsle dem som de visste at de ville motsette seg dette, fortsetter Navalnyj. – Jeg sa fra første dag at vårt regime startet en kriminell krig og at det kommer til å tape den. Og det er akkurat det vi ser nå. De taper allerede, sier opposisjonslederen. Han ble pågrepet da han landet på flyplassen i Moskva den 17. januar 2021, etter å ha blitt behandlet på Charité-sykehuset i Berlin. Navalnyj ble ifølge vestlige eksperter forsøkt drept med nervegiften Novitsjok da han var på vei hjem en valgreise til Sibir i august 2020. Ifølge Navalnyj selv var det agenter fra FSB som sto bak. Sist uke meldte Navalnyj antikorrupsjonsorganisasjon at de vil prøve å gjenåpne sine kontorer i Russland. Hensikten er å kjempe mot krigen i Ukraina. Det var Navalnyjs nære allierte Ivan Zjdanov som fortalte dette i en video i sosiale medier. Før og etter invasjonen startet i februar har så å si alle Putins fremste kritikere forsvunnet, enten i eksil eller i fengsel. Tre opposisjonsledere som valgte å bli i Russland, har alle blitt fengslet og risikerer strenge dommer: Russiske myndigheter har stemplet Navalnyjs organisasjon som ekstremistisk, noe som betyr at ansatte, frivillige og støttespillere kan utsettes for straffeforfølgelse og fengsling. Ifølge Aleksej Navalnyj ble både vitner og dommeren i rettssaken mot ham utsatt for press: – Vi fant ut at en av lederne i presidentadministrasjonen ringte dommeren. Bokstavelig talt i hver pause snakket de sammen på telefon, hevder opposisjonslederen i sin tale tirsdag.


Det pågår en intensiv leteaksjon i Sverige etter 21 år gamle Tove, som har vært savnet siden lørdag. To bekjente er pågrepet og mistenkt for kidnapping.  Tove ble sist sett på en restaurant i Vetlanda i Småland sent lørdag. Dagen etter ble hun meldt savnet da ingen klarte å få kontakt med henne.  Fem dager senere pågår fortsatt leteaksjonen for fullt.  – Vårt utgangspunkt er å redde liv, sier Angelica Israelsson Silfver i politiet til Expressen. Hun sier videre at de fortsatt har et håp om å finne 21-åringen i live.  – Det har kommet inn tips. Det er bra, for vi trenger publikums øyne i denne saken.  Se video fra leteaksjonen: To bekjente mistenkt for kidnapping Politiet tror ikke at Tove har forsvunnet frivillig, og på mandag ble to kvinner i 20-årene pågrepet. Torsdag formiddag ble de to varetektsfengslet, mistenkt for kidnapping, skriver Aftonbladet. Ifølge avisen er begge to bekjente av 21-åringen. – Sjokkert Barsjefen på restauranten i Vetlanda, Linus Svensson, ble sjokkert da han skjønte at den savnede kvinnen hadde vært en av gjestene lørdagskvelden. – Da jeg så bildet av henne i avisen ble jeg helt sjokkert. Det var jo henne jeg hadde snakket med gjennom kvelden, sier han til avisen. Han bekrefter at de to kvinnene som nå er pågrepet, også var på restauranten denne kvelden.  – De var her. Men jeg så ikke at de hadde noe kontakt med kvinnen som nå er forsvunnet.  Store styrker søker Siste observasjon av Tove på restauranten var rundt midnatt, ifølge Svensson.  Han sier til avisen at restauranten har overvåkningskameraer, og at politiet har etterspurt dette materialet.  Expressen skriver at både politiet, redningstjenesten, Heimevernet og organisasjonen Missing People deltar i søket.

Svenske Tove (21) savnet - to kvinner pågrepet