Smittetrenden i hovedstaden er stigende for første gang siden 17. januar. Den britiske virusvarianten har nå etablert seg i byen.  Det er registrert 142 nye smittetilfeller i Oslo det siste døgnet, ifølge VGs oversikt.  Med det får hovedstaden igjen en stigende smittetrend. VG henter smittetallene fra FHIs meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS), som  kan avvike noe fra kommunens egne tall. Ifølge deres oversikt var det 138 nye smittetilfeller i hovedstaden onsdag.  Fra uke fem til uke seks økte smittetallene med 19 prosent, ifølge kommunens egne tall.  – Det er mye som skjer rundt smittesituasjonen i Oslo. For det første er det mange som tester seg om dagen, det er veldig høye testtall. Vi har en flytting av smittesituasjonen fra de ytre bydelene og til Sagene og Bjerke som er noe av forklaringen på dette, sier helsebyråd i Oslo Robert Steen.  Han forklarer at kommunen nå sliter med utbrudd i hjemmetjenesten og i barnehager i Bydel Sagene. Det er ikke funnet noen kobling mellom utbruddene.  Oslo kommune videreførte onsdag de strenge tiltakene, med noen få lettelser. Det blir ingen flere lettelser med det første, varsler Steen.  – Vi kommer tilbake til det over vinterferien. Denne situasjonen varer nok over ferien, sier han.  Kan håndtere utbrudd – Min generelle refleksjon gjennom pandemien er at enkeltstående utbrudd eller klynger er enklere å forholde seg til enn et vedvarende høyt smittetrykk. Vi kan slå ned utbrudd og klynger, sier Steen.  Han er fornøyd med at kommunen har klart å få ned smittetallene i bydelene som har hatt høyere smittetall over tid.  – En forsterket TISK-strategi (testing, isolasjon, smittesporing og karantene) må være det som løser det, understreker han.  Likevel er det fortsatt mange usikkerheter rundt de muterte virusvariantene.  – Vi har fått svar på såpass mange prøver fra FHI at vi kan se at det har etablert seg i Oslo. Vi kan vel si at omtrent 20 prosent av smittetilfellene er den britiske varianten (B.1.1.7), sier Steen.  Helsebyråden ser ikke tegn til eksponentiell vekst nå.  – Men vi ser konturene av at den er i vekst, sier han. Kan bli dominerende om fire uker – Det som er viktig nå er å følge med på disse variantene. Spesielt B.1.1.7, den er mer smittsom enn de andre variantene vi har. Man tror at den kommer til å dominere i Oslo i løpet av de neste fire til seks ukene, sier Arnoldo Frigessi. Han er professor ved avdeling for biostatistikk på Universitetet i Oslo, sitter i FHIs modelleringsgruppe og er med på å utarbeide tallgrunnlaget som viser pandemiens utvikling i Norge. Statistikeren sier at FHI foreløpig ikke har nok data til å kunne beregne hvor stor andel B. 1.1.7-varianten utgjør av smitten i Oslo, men at de håper å få et stort nok tilfeldig utvalg i løpet av en ukes tid.  – Vi ser hvordan det går i Danmark for eksempel, hvor de har gode data, der antar de at den kommer til å dominere i løpet av fire-fem uker. Jeg blir overrasket hvis vi er langt fra det her. Frigessi mener øyeblikket hvor B. 1.1.7-varianten blir dominerende vil være viktig.  – Da kommer vi til å se mange flere tilfeller. La oss si at den er 30–40 prosent mer smittsom. Hvis vi i dag har 100 tilfeller pr. dag, så kommer vi da til å ha 130–140. Det er et tidspunkt som er viktig, for da må vi være forberedt på å kanskje skalere opp smittesporingsteamene. Professoren mener god kapasitet på smittesporing kommer til å være enda mer essensielt når B.1.1.7 utgjør størsteparten av de nye smittetilfellene. – Man må snakke med alle kontaktene til positive så fort som mulig, i løpet av én dag, sette de alle i karantene, de må alle teste seg og så videre. Hvis det er for mange tilfeller, så klarer man ikke å gjøre det, sier Frigessi.  Helsebyråd i Oslo Robert Steen forteller at Oslo er klare når den britiske varianten blir dominerende


Ulrik Moss Syversen (19) hadde gledet seg i over et år for å komme inn i Forsvaret. Fire dager før avreise fikk han en melding fra Forsvaret om å ikke komme likevel.  For et halvt år siden fikk han plass i Garden. Nå på nyåret hadde han sagt opp jobben og gjort seg klar for avreise torsdag 28. januar.  Så kom kontrabeskjeden: 151 nye vernepliktige fra Nordre Follo og kommunene rundt fikk søndag melding om at de ikke skulle møte dagen etter.  Det skriver Hæren i en pressemelding. Alle andre møtte til innrykk og ble testet.  – Virker som de ikke bryr seg Syversen er frustrert over situasjonen. Han savner særlig mer informasjon om hva som skal skje. Fredag kveld fikk han en sms fra Forsvaret der det stod at de jobber med å finne ny dato for innrykk, men at de ikke kan si noe mer før i neste uke.  – De har ikke sendt noe mer enn de meldingene. Ikke noen betryggende meldinger eller noe, sier Syversen til VG.  – Alt de har skrevet er at vi hører fra dem når situasjonen er avklart, og de følger ikke opp. Det virker som de ikke bryr seg om soldatene det gjelder, sier han.  Han skulle ønske Forsvaret ga mer informasjon om hva som vil skje videre. – Det er mye som står på spill for oss, sier han, og utdyper: – Det er kjipt å få den meldingen fire dager før. Da har folk sluttet i jobben allerede og gjort seg klare. – Vi har full forståelse  Roar Wold ved Forsvarets personell- og vernepliktssenter sier at de har full forståelse for at folk søker informasjon.  – Vi jobber med å få innrykk for de som ikke har fått kommet enda, sier han til VG. Men han kan ikke gi en nøyaktig dato enda.  – Kan ikke love når, men det vil skje så fort vi får det til, sier han.  – Dette kommer brått på oss også, sier han.  Fredag ettermiddag opplyser Wold at det skal ha blitt sendt ut en sms til dem som har fått utsatt innrykket.  Wold kan ikke svare på om rekrutten som ikke har fått komme inn i forsvaret enda kommer til å få et nytt opplegg, eller om de kan være med de andre i hæren.  Savner informasjon  Faren til Ulrik, Fredrik Syversen, er frustrert over situasjonen.  – Forsvaret sendte melding søndag 24. januar, og de skulle inn torsdag 28. – Vi  har ikke fått noe mer informasjon annet enn at han ikke fikk komme den dagen han skulle, sier faren.  Han har prøvd å ringe Forsvaret, men ikke fått noe svar.  – Det er utrolig dårlig håndtert. Når kommer de inn? Om en dag eller aldri? Det er blant tingene de gjerne skulle hatt svar på. Syversen synes  dette er veldig dårlig gjort mot en gruppe som har det ille fra før  – Det handler om disse ungdommenes liv. Det lille du kan forvente er en eller annen type informasjon, mener Fredrik Syversen.

Skulle til førstegangstjeneste:  Forsvaret: Ikke møt likevel


En avstemning i Senatet om hvorvidt riksrettssaken mot Donald Trump skulle gjennomføres, endte med 45 mot 55 stemmer. Det var ikke nok til å stanse saken, men kan være et tegn på at republikanerne ikke vil felle sin tidligere president.  Flere republikanske senatorer har tatt til orde for at de mener selve riksrettssaken kan være grunnlovsstridig, fordi den skjer etter at Donald Trump har gått av som president.  Normalt sett anses det å avsette presidenten som selve hovedpoenget med en riksrettssak.  Tirsdag prøvde republikanerne gjennom en avstemning i Kongressen å stanse riksrettssaken. Forsøket lyktes ikke, og den starter som planlagt 9. februar. Se VGs grafikk om den antatte stemmegivningen i Senatet: Avstemningen, som ble satt i gang av Kentucky-senatoren Rand Paul, kan likevel gi en pekepinn på hvordan utfallet i saken blir. Hele 45 republikanske senatorer stemte mot at saken i det hele tatt skal gjennomføres. Det utgjør nesten hele partiets fløy på totalt 50 senatorer.  Bakgrunn: Har fått riksrettstiltalen – Senatet avgjør Trumps skjebne Donald Trump stilles for riksrett for oppvigleri til opprør, etter stormingen av Kongressen 6. januar. Mandag ble tiltalen fysisk levert i Senatet av en gruppe demokrater fra Representantenes hus:  Blant dem som stemte mot at saken skal gjennomføres, var republikanernes mektige mindretallsleder Mitch McConnell – som tidligere har sagt at han ikke har bestemt seg for hvordan han vil stemme i selve riksrettssaken.  Fem republikanere stemte for Fordi det trengs to tredjedels flertall for å felle Trump, er demokratene avhengige av at minst 17 republikanere støtter dem og stemmer for dette.  – Dette viser at saken var død da den kom til oss. Om du stemte for at saken var grunnlovsstridig, hvordan i alle verden kan du ha håp om å dømme noen for dette? sa republikaneren Rand Paul etter avstemningen, ifølge CNN.  – Dette er en stor seier for oss. Demokratene kan kjempe denne partiske kjepphesten sin så lenge de vil – denne avstemningen signaliserer av rettssaken er over, la han til.  Fikk du med deg? Dette kan en mulig riksrettsdom bety for Trump 55 senatorer stemte for at riksrettssaken bør gjennomføres. Blant dem var fem republikanere: Mitt Romney fra Utah, Ben Sasse fra Nebraska, Susan Collins fra Maine, Lisa Murkowski fra Alaska og Pat Toomey fra Pennsylvania.  – Regn selv. Jeg tror det er ekstraordinært usannsynlig at presidenten vil bli dømt, sier Maine-senatoren Collins til Politico.  Den republikanske Texas-senatoren John Cornyn, som har kritisert Trump kraftig etter stormingen av Kongressen, sier at han ikke tror demokratene forventer å lykkes med å få Trump felt. – Jeg tror heller dette er et forsøk på å sette ikke bare en tidligere president i forlegenhet, men også medlemmer av det motstående partiet, sier han.  Åpne for å endre mening Enkelte republikanske senatorer er fortsatt åpne for at de kan komme til å stemme for å felle Trump, til tross for at de tirsdag stemte mot gjennomføringen av saken. De påpeker at ting kan endre seg når saken legges frem.  – Dette handlet om hvorvidt dette er grunnlovsstridig eller ikke. Jeg tror ikke det er bindene for noen når rettssaken starter, sier den republikanske senatoren John Thune til CNN.  Republikaneren Rob Portman er heller ikke sikker på at senatorene nødvendigvis kommer til å stemme det samme i selve riksrettssaken.  – Jeg har ikke bestemt meg. Jeg er i juryen, sier han, og legger til at han ikke nødvendigvis tror at partiets leder i Senatet Mitch McConnell prøvde å signalisere noe med sin stemme.  Skal demokratene lykkes med å overbevise de republikanske senatorene som fortsatt er usikre, tyder likevel mye på at de vil måtte jobbe hardt.  – Dette gjør det tydelig at det er viktig å få lagt frem bevisene på en kraftfull måte, og teamet må også overveie om de skal kalle inn vitner for å få vist frem hva Trump ikke foretok seg da han ble vitne til angrepet, sier den demokratiske Connecticut-senatoren Richard Blumenthal.  Demokratene har blant annet kritisert Trump for ikke å gripe inn raskere da Kongressen ble stormet

Republikanerne stemte mot:  - Dette er en stor seier for oss


Bedrifter og arbeidstagere i 25 nedstengte kommuner på Østlandet har kontaktet regjeringen og Stortinget. De spør om hvem som skal betale for regjeringens akutte nedstengning denne uken. De fire opposisjonspartiene på Stortinget – som har flertall når de finner sammen – forbereder seg nå på å ta nye runder med tiltakspakker, etter at først 10 og deretter ytterligere 15 kommuner ble stengt delvis ned lørdag og søndag.  – Nok en gang kommer det smittetiltak uten at det er klart hvilke ordninger som gjelder, sier Rigmor Aasrud, fungerende nestleder i Aps stortingsgruppe, til VG.  NAV-sjefen: – Titusener kan bli permittert – Det er helt oppsiktsvekkende at det går an å være så dårlig forberedt, sier Kari Elisabeth Kaski, SV’s medlem i Stortingets finanskomité.  – Nå har vi levd i nesten ett år med pandemi-tiltak, og ennå har ikke regjeringen en ferdig pakke med beredskapsplaner for økonomien til folk og bedrifter. De rammes av tiltak pålagt av myndighetene. Da må ordninger være på plass, sier Kaski. Ber staten ta regningen  Bransjeorganisasjonen Virke, som har mange medlemmer i detaljhandelen, har bedt om at regjeringen overtar regningen for permitteringer allerede etter to dager, og ikke 10 dager som er den gjeldende perioden med lønnsplikt for arbeidsgiver: – Poenget med å stenge butikker og kjøpesentre var jo at folk skulle holde seg i ro hjemme. Da er det helt urimelig å sende regningen til bedriftene for noe staten har pålagt oss, sier Harald Andersen, direktør for Virke Handel, til VG.  Han forteller om det Virke opplevde som en surrealistisk prosess da regjeringen ville gå drastisk til verks i helgen for å stoppe spredningen av den britiske muterte covid-19-viruset.  – Det endte jo med at man måtte inn og korrigere hvilke bransjer som skulle stenge og ikke stenge. Og fortsatt har ikke regjeringen kommet med en entydig definisjon av hva som er et kjøpesenter. Medlemsbedriftene har ringt oss dag og natt for å tolke reglene, sier Andersen. Finansministeren lover tiltakspakke VG har forelagt finansminister Jan Tore Sanner (H) kritikken fra opposisjonen og Virke: – Dette er en svært krevende situasjon for mange bedrifter og ansatte. Vi har allerede brede og massive ordninger på plass. Som varslet kommer en ny krisepakke på fredag denne uken. Den vil være tilpasset situasjonen vi er i, svarer Sanner. Arbeidstagerorganisasjonen YS har bedt om 100 prosent lønn for arbeidstagerne i starten av en mulig permittering: – Da vi var i samme situasjon i fjor, fikk permitterte arbeidstagere full lønn de første 20 dagene av permitteringen. Det samme bør innføres straks for ansatte i de bedriftene som nå er pålagt å stenge ned, uttalte YS-leder Erik Kollerud i en pressemelding mandag. Ekstraordinært møte  – Vi er i utgangspunktet positive til kravene både fra Virke og fra YS. Jeg forstår dem veldig godt. De er tvangsstengt av myndighetene og de trenger forutsigbarhet for sin økonomi, sier Erlend Wiborg (Frp) til VG. Wiborg er leder i Stortingets arbeids- og sosialkomité. Selv om Stortinget har stengt helt ned denne uken, har han innkalt til et ekstraordinært digitalt komitémøte kommende torsdag. – Vi skal møtes for å bekrefte at flertallet står fast på at gjeldende ordninger skal forlenges til 1. oktober, slik vi vedtok i Stortinget i forrige uke. Helgens nedstengning viser at krisen ikke er over og behovet for forutsigbarhet, sier han. Så mange er berørt  Virke har anslått at 400.000 personer jobber i virksomheter som nå er nedstengt i de 25 kommunene i Oslo-området. 90.000 av dem må være fysisk til stede på arbeidsplassen for å gjøre jobben.  Også Sigbjørn Gjelsvik, Sp’s finanspolitiske talsperson, er klar til å diskutere støtteordninger for de bedriftene som denne uken er nedstengt

- Oppsiktsvekkende at det går an å være så dårlig forberedt


GJERDRUM/OSLO (VG) Redningsaksjonen etter jordskredet fortsetter natt til tirsdag. Håpet er å finne overlevende i hulrommene som letemannskapene vet finnes i de sammenraste bygningene.  Redningsaksjonen på Gjerdrum fortsetter gjennom mandag kveld og natt til tirsdag.  – Det er en redningsaksjon og vi leter fremdeles etter overlevende, sier politiets innsatsleder Ivar Myrbø under en pressekonferanse klokken 18.30 mandag.  En viktig årsak til at man tror at det fremdeles kan være mulig å finne overlevende er at det er slått fast at det finnes hulrom i de sammenraste husene.  – Vi har sett at det er hulrom på dronebildene. Noen av husene er delt på en slik måte at det er hulrom i bygningen, sier Myrbø til VG.  Befinner man seg i et slikt hulrom er det mulig å overleve, dersom flere andre forutsetninger er til stede.  – Alle skadesteder er forskjellig og alle ras er forskjellig, men man kan overleve lenge under sammenraste bygninger. Men forutsetningene må være til stede, sier medisinsk leder helse, Hallvard Stave.  Hulrom, vann og isolasjon  – Det må være et hulrom hvor man kan oppholde seg. En bør ikke være hardt skadet. En må ha isolerende materiale rundt seg for å holde varmen og en må ha drikke etter så lang tid. Men det har gått under seks døgn. Det er tidlig hvis vi snakker om sammenraste bygninger. Og derfor er fokuset sammenraste bygninger. Vi er nødt til å finne ut om det kan være mennesker i de hulrommene som vi vet er det er i de aktuelle sammenraste bygningene. Så vil redningsaksjonen avgjøre hvordan dette kommer til å gå, fortsetter Stave.  VG direkte: Siste nytt om jordskredet  Ifølge innsatsleder Myrbø har det per klokken 18.30 ikke blitt gjort nye funn av mennesker mandag.  – Det har gått under seks døgn, og det er tidlig når det er snakk om sammenraste bygninger, svarer Stave på spørsmål om hvorvidt det er sannsynlig å finne overlevende nå.  – Historien har lært oss at man kan overleve lengre enn seks døgn. Vi leter etter hulrom i bygninger. Det krever optimale forhold for at vi skal finne noen i live. Men siden det er mulighet for å finne noen i live, går vi all inn, fortsetter han.  Forsvarets etterretningsbataljon bistår politiet med analyser av bilder og video fra droner.  – Gjennom det lokaliserer vi bygninger og avgrenser søket til spesifikke geografiske områder i skredområdet, sier Sjur Djupedal fra etterretningsbataljonen.  Analysene har pekt ut visse områder der man tror de savnede personene befinner seg.  – Det er sannsynlig at de ligger i visse geografiske områder, men vi kan ikke være helt sikre, sier Djupedal.  SE OGSÅ: Kvikkleire finnes på mange steder i Norge og kan forårsake skred og store skader.


Han er Norges tøffeste – hun er en av Norges mest omtalte influencere. Nå er både Isak Dreyer og Sophie Elise Isachsen på plass på gården og i gang med innspillingen av den nye sesongen av «Farmen kjendis». – Jeg blir overrasket hvis jeg går på en smell på gården, sier Isak Dreyer til VG. – Jeg gleder meg til det jeg gruet meg mest til – nemlig å bli kjent med alle de andre, sove på samme rom som dem. Det er jo ikke slik man gjør i voksen alder, sier Sophie Elise Isachsen til VG. De andre» deltakerne i den nye sesongen av «Farmen Kjendis» er: Den første av deltagerne blir sendt hjem allerede denne uken. Men hvem det er og hvem som vinner denne sesongen av «Farmen Kjendis», får ikke TV 2-seerne vite før i 2022. – «Farmen kjendis» er et program som leverer gode seertall for TV 2 og det har programmet gjort i en årrekke. Dette ser ut som en interessant og sammensatt cast som garantert vil gi mange og gode TV-øyeblikk, sier TV-sjef Marianne Massaui i MediaCom til VG. – Jeg gleder meg mest til kule ukeoppdrag. Enten vi skal bygge ut en båt eller stoppe ut en fasan, sier Dreyer. Fra å være helt ukjent, har 26 åringen fra Bodø i løpet av noen måneder fått en kjendisstatus som også kvalifiserer til å være en av deltagerne i en konkurranse som «Farmen kjendis». – Livet har vært ganske annerledes etter at jeg vant «Norges tøffeste». Mye nytt og en del oppmerksomhet. Det er rart å bli kjent igjen, men det har ikke skremt meg. Ting som er skummelt, kan også være artig. Nå har jeg fått litt tid til å feite meg opp også. Det kan være godt å ha litt mat rundt buken nå tenker jeg. For livet har virkelig forandret seg for Isak Dreyer etter at vant «Norges tøffeste» i våres. – Jeg har ikke så mye tid til mitt egentlige liv lenger. Faren min har alltid sagt at vi har plass til 20 ting i livet. Når noe nytt kommer inn, er det noe annet som går ut, blir borte. Det er mye folk jeg ikke har tid til lenger. Noen dametilbud har det også vært etter at Isak ble «Norges tøffeste». – Men noe mindre enn vanlig, sier han spøkefullt. TV-tilbud har det også vært noen av for den ferske kjendisen. – Ingenting er spikret bortsett fra «Farmen kjendis». Jeg vil kjenne litt på hva jeg vil. Men Sophie Elise Isachsen derimot er ikke ukjent med hverken kjendislivet eller TV. – Jeg gleder meg til å vise andre siden av meg selv. Jeg er mindre jålete enn folk tror. Ikke er jeg redd for å ta i et tak og jobbe og jeg elsker lukten av gård, sier den kjente influenceren. Ikke tenker hun på at hun skal på TV, heller. – Men jeg er opptatt av at de andre som er på gården liker meg. At de blir glad i meg og at jeg kan være med på å spre godt humør. Hun har allerede varslet sine mange følgere om at hun kan komme til å bli borte en god stund. – Jeg håper at de savner meg og heier på meg. Det er viktig for meg å være borte så lenge som mulig. Jeg kan ikke kontrollere hva som skjer. Samtidig er ikke viktig for meg å vinne, men jeg vil stå på å gjøre alt jeg kan for å bli lengst mulig, sier Sophie Elise. Skal hun klare det, vil hun helst unngå å komme i kamp. – Jeg har jo ikke konkurranseinstinkt. Jeg har aldri pushet meg selv på den måten før. Men det må jeg nå og det gleder jeg meg til. Må jeg i tautrekking, er det nok bare å si farvel. Jeg med mine 155 cm vil være sjanseløs der. Melkespann derimot kan jeg være god på. Der har det vist seg å være en fordel å være liten og lett, sier Sophie Elise.

«Farmen kjendis»:  Her er de nye deltakerne


Oppstart i siste rettsdag er så langt utsatt med ytterligere en time. Når klokken viser 13.45 er den fortsatt ikke i gang. Etter flere timers utsettelser ble det rett før klokken 14 fredag klart at partene inngår forlik.  Les mer om saken her Åtte minutter før rettssaken var planlagt å begynne fredag, melder Oslo tingrett at oppstart blir utsatt med én time, fra klokken ni til klokken ti. – Vi avventer en oppstart etter partenes ønske, sa rettens administrator Helen Andenæs Sekulic til VG etter den første utsettelsen. Klokken ti på ti kommer tingretten med nok en beskjed:  – Etter partenes ønske er oppstart av saken i dag utsatt til klokken 11.00. Kommunikasjonssjef Christine Viland i NRK sier da til VG at hun ikke ønsker å uttale seg om saken nå. Klokken 11 kommer den samme beskjeden  - oppstart utsettes til klokken 12. Oslo tingrett opplyser til VG klokken 12.30 at saken fortsatt er utsatt og ikke i gang foreløpig.  Før retten ble hevet torsdag henvendte dommer Sekulic seg til partene: – Retten kan ikke gjøre noe med arbeidsmiljøet i Sporten. Arbeidsforholdet består jo. Og det må tas tak i på en eller annen måte. – Det er uklart for retten hva et juridisk stempel vil gjøre; vil det være enklere eller vil det ikke være det, sa dommeren. Hun sa videre at det har selv om det har vært forsøk på megling, vil kanskje det som nå har blitt forelagt for retten gi bedre grunnlag for å vurdere det på ny. – Det kunne kanskje vært fornuftig å ta en fornyet vurdering om det er mulig å komme til en enighet her. VG har forsøkt å komme i kontakt med partenes advokater, Anders Stenbrenden og Tron Dalheim, uten å lykkes. Partene møttes torsdag kveld, men det skal være stor avstand og de ble ikke enige om forlik. Torsdagens samtaler skal ikke ha ført frem, ifølge kilder til VG. Fredag skal det ifølge planen føres to nye vitner før advokatene legger frem sine avsluttende prosedyrer. Line Andersen saksøker NRK for ugyldig endringsoppsigelse, med bakgrunn i å ha blitt tatt av skjermen etter en lang karriere med høy profil og prestisjefylte TV-oppdrag i statskanalen. Saken har blitt ført for Oslo tingrett siden tirsdag. Fredag er siste dag i retten.


Slik vurderte VG de 26 bidragene i årets Eurovision-finale.  TIX endte som nummer 18 i årets finale, mens Italia stakk av med seieren.  Etter at de første nasjonene hadde gått på scenen, la Haukeland ut et Instagram-innlegg der han skrev om budskapet i sangen. Han skrev også at han kommer til å ta av seg brillene under fremføringen, noe som han skriver at fører til at han mister kontrollen over musklene i ansiktet. VGs anmelder Tor Martin Bøe vurderte alle de 26 bidragene. Dette er hans dom:

Eurovision låt for låt:  Disse fikk sekser


Organisasjonspsykologen som ble engasjert av NRK til å drive konfliktløsning sier at hun personlig satte primadonna-stempelet på Line Andersen. Dette uten selv å ha snakket med Andersen.  Line Andersen saksøker NRK for ugyldig oppsigelse, med bakgrunn i å ha blitt tatt av skjermen etter en lang karriere med høy profil og prestisjefylte TV-oppdrag i statskanalen. – Oppdraget, om jeg skal si det, var i første omgang å utforske hva som må til for å få medarbeideren tilbake på jobb ved å snakke med medarbeideren, kolleger og verneombud, forklarer psykolog Astri Lindholm fra vitneboksen og fortsetter: – Vi var ute etter en løsning for å få henne tilbake på jobb. Hun ble engasjert av NRK i et forsøk på å løse konflikten som oppsto etter et møte i sjakkredaksjonen i november 2019, som førte til at Andersen ble fratatt sine programlederoppgaver for sjakksendingene den julen. Da hun ikke fikk komme tilbake til NRK-sporten i 2020, gikk Andersen til sak mot NRK. I retten redegjør Lindholm for hvilke planer som ble lagt i forkant av prosessen, og om hvilken rekkefølge hun ønsket å snakke med de involverte partene.  Hun forklarer at hun først ønsket å snakke med sjakkredaksjonen for å kunne vite mer om hva de tenkte, før hun tok det til Andersen for å høre hennes versjon og diskutere det hun hadde blitt fortalt av de andre. Sist skulle redaktør og sjefen i Sporten, Egil Sundvor, intervjues. Slik ble det aldri. Line Andersen ville ikke snakke med psykologen.  For retten har det blitt forklart at det først ble forskjøvet grunnet pandemien, og senere grunnet det Andersen har forklart som manglende åpenhet rundt den planlagte prosessen. – Så kom det opp på et tidspunkt, jeg husker ikke riktig når, at hun så det som mer en konflikt med ledelsen og ikke hadde tillit til prosessen slik den var lagt opp. Jeg kan ikke tvinge noen til å snakke med meg, sier Lindholm i retten. På det tidspunktet hadde hun allerede snakket med fem medarbeidere, forelegger hun for retten. På spørsmål om hva hun snakket med intervjuobjektene om, svarer Lindholm at hun spurte dem om hva de tenkte om opplevelsen av arbeidsmiljøet i Sporten, i sjakkteamet, og hva de tenkte om Sundvor. – Han var oppdragsgiveren min, derfor la jeg også press i intervjuene på å finne ut om han var en negativ del av situasjonen, for da måtte jeg flytte oppdragsgiver et nivå oppover. Lindholm forklarer at ut fra det hun fikk av tilbakemeldinger var ikke Sundvor et problem.  – Han lå mellom 8–10 på en skala fra 1 til 10, ifølge intervjuene. Om Line hadde sagt 0 måtte det gjøres noe mellom de to, sier hun.  Hun forklarer at hun den 11. mai 2020 leverer et foreløpig notat basert på de fem intervjuene hun har gjort.  Psykologen sier at hun ikke tenkte hun komme noe lenger i konfliktløsingen uten å snakke med Andersen. – Så vidt jeg husker var det den 10. mai det kom advokater inn i bildet, og da tenkte jeg at da må dette håndteres på en annen måte enn av meg alene, sier Lindholm. Hun sier videre at hun tenkte hun måtte gi tilbakemelding på de intervjuene som hadde blitt gjort, og at hun skyldte oppdragsgiveren det, selv om Andersen ikke er intervjuet. – Det er problematisk at hun ikke har vært med. Lindholm sier hun tenkte på notatet som en statusrapport der og da, og at hun la inn forbehold i notatet om at det kun viste én side av saken. Slik det har blitt forklart i retten er ikke notatet nådig mot Andersen. I retten forklarer Lindholm at notatet består av en sammenfatning av det hun ble fortalt av de intervjuede. – Det ligger veldig nær ordrett til det som ble sagt, og så har jeg lagt til egne refleksjoner nederst. Notatet skal inneholde negative betraktninger om Andersen. Blant begrepene som ble brukt til å beskrive Andersen er ordet «primadonna», blir det forelagt retten. – Det er det bare jeg som har brukt, ikke de jeg har intervjuet

NRKs psykolog:  Snakket ikke med Andersen - ga primadonna-stempel


«Du har en bombe om bord», sier hviterussisk lufttrafikkontroll til Ryanair-piloten som nettopp har krysset landegrensen. Her er loggen som skal vise minuttene før «kapringen» av flyet med 133 passasjerer. Hviterussiske myndigheter har publisert en gjengivelse av det de hevder er samtalen mellom Ryanair-piloten og Minsk søndag før et passasjerfly nødlandet.  Før flyet fikk ta av igjen til Litauen, ble den regimekritiske aktivisten Roman Protasevitsj (26) og hans kjæreste Sofia Sapega (23) arrestert og ført vekk. Vestlige ledere og NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg har beskrevet hendelsen som en «statlig flykapring», midt i Europa. EU svarer med sanksjoner og krever at de to løslates umiddelbart.  VG har sammenholdt tidspunktene angitt i dialogen med reiseruten på flytrafikk-siden Flightradar24. Det viser at: Les hele dialogen lenger ned i saken. Ifølge dialogen stilte også piloten flere kritiske spørsmål om den påståtte bombetrusselen før han valgte å nødlande. Flyet var egentlig på vei fra Athen til Vilnius i Litauen, der Protasevitsj har bodd siden 2019. Han er en av grunnleggerne av Nexta, en stor kanal på medieplattformen Telegram, som har publisert videoer og bilder av valgfusk, overgrep og tortur mot demonstranter i Hviterussland det siste året. Mandag og tirsdag dukket de opp i såkalte «tilståelsesvideoer», som menneskerettighetsforkjempere mener er laget under press fra regimet: – Settes under press – Dialogen mellom piloten og hviterussiske myndigheter gir meg inntrykk av et crew som settes under stadig større press fra bakken, med begrenset tilgang på egen informasjon, sier leder i flysikkerhetskomiteen i Norsk Flygerforbund, Jo Bjørn Skatval til VG. Skatval har studert terrorisme mot fly og flysikkerhet ved Universitetet i St. Andrews i Skottland og har lest dialogen. Fra første anrop og til piloten velger å snu brått for å nødlande i Minsk, går det 20 minutter. I mellomtiden har flyet nesten krysset Hviterussland fra sør til nord, mens piloten diskuterer med myndighetene. – Kvaliteten på denne kommunikasjonen er dårlig og vi vet ikke om den er korrekt gjengitt av hviterussiske myndigheter, sier Skatval. – Men det er klart at intensiteten i presset som utøves mot piloten øker i takt med at de nærmer seg grensen til Litauen i nord. VG har delt dialogen med Ryanair og spurt om den tilsvarer deres egne opptak fra cockpiten og inntrykk. Selskapet svarer VG at de samarbeider med NATO og EUs institusjoner og ikke kan kommentere ytterligere. VG har ikke på eget grunnlag kunnet verifisere innholdet i den angivelige dialogen som trykkes i denne artikkelen. Nyhetsbyrået Reuters har også valgt å gjengi den, med samme forbehold.  «God dag» I dialogen som VG har gjengitt under er «L» luftfarttjenesten i Hviterussland og «P» piloten. Kallenavn og noen enkelte passasjer er utelatt av plasshensyn, men kan leses her. Tid er oppgitt i UTC, altså to timer bak norsk tid og tre timer bak lokal tid. VGs kommentarer står fortløpende i kursiv. Det første anropet kom over Ukraina. 09:28:58:  P: Minsk, god dag, RYR 1TZ, FL390 nærmer seg SOMAT. RYR betyr Ryanair. FL390 betyr at flyet går i 39.000 fot høyde. SOMAT er et koordinat på ruten, omtrent på grensen mellom Ukraina og Hviterussland. L: Minsk kontroll, god dag, radar kontakt. Passasjerflyet krysser så inn i hviterussisk luftrom. Rundt halvannet minutt senere tar hviterusserne kontakt med piloten: 09:30:49: L: RYR 1TZ, Minsk. P: Ja, fortsett. L: Vi vil informere om at vi har informasjon fra spesialtjenester om at du har en bombe om bord og den kan aktiveres over Vilnius. Vilnius er hovedstaden i Litauen, som flyet skulle til. P: Standby. P: Kan du gjenta meldingen? L: Jeg sier igjen, vi har informasjon fra spesialtjenester om at du har bombe om bord. Den bomben kan aktiveres over Vilnius. P: Roger, standby. L: Av sikkerhetsgrunner anbefaler vi deg å lande på UMMS

Pilot før flyet ble tvunget ned:  «Sa du det er din anbefaling?»


(Burnley-Liverpool 0–3) Liverpool er tilbake på topp 4 og mulig Champions League-billett etter 3–0 seieren over Burnley onsdag kveld. Ikke siden 14. februar har Liverpool vært blant de fire beste på Premier League-tabellen. Det handler om masse prestisje og enda mer penger å bli blant de fire klubbene som kvalifiserer seg til høstens Champions League. Nå er kampen om de to gjenværende plassene - bak Manchester City og Manchester United - blitt enda tøffere når alle tre lagene har én kamp igjen: Dette er programmet i siste serierunde søndag kl. 17.00: Om ikke Leicester vinner med veldig store sifre mot Tottenham, er altså Liverpool sikret Champions League-plass om de slår Crystal Palace. Drama blir det ganske sikkert søndag ettermiddag. Chelsea kan fortsatt ende som nummer fem - men har samtidig muligheten til å kvalifisere seg gjennom å vinne over Manchester City i årets Champions League-finale den 29. mai. Om begge disse kriteriene går inn, så blir det fem engelske lag i Champions League til høsten (det skjer ikke i noe annet tilfelle). – Det er en ren finale for oss, Leicester og Chelsea søndag, sier Liverpools Andy Robertson til Sky Sports. – Nå har vi gitt oss selv en sjanse som mange hadde avskrevet. Men vi må prestere på høyeste nivå mot Crystal Palace. – Vi føler oss ikke en gang halvveis ferdige. Vi så på denne kampen som en semifinale. Vi måtte vinne. Nå gjenstår finalen. Vi gleder oss til 10.000 tilskuere på Anfield, sier Liverpool-sjef Jürgen Klopp til TV 2. Etter at Liverpool hadde skapt mye gjennom hele 1. omgang, ble det 1–0 ledelse rett før sidebytte da Andy Robertson la 45 grader ut og Roberto Firmino bredsidet ballen mot mål. Ballen traff keeper Will Norris’ bein, men fortsatte inn i hjørnet. Norris hadde bare ett minutt med Premier League-spill på forhånd, men Burnleys førstekeeper Nick Pope måtte kaste inn håndkleet før kampstart. Tidlig i 2. omgang ble det 2–0 ved Nathaniel Phillips. Han headet ballen hardt i mål etter et vakkert innlegg fra Sadio Mané. Det er hans første mål for Liverpool. Helt på slutten smelte innbytteren Alex Oxlade-Chamberlain inn 3–0 etter å ha fintet Burnley-forsvarere på løpende bånd ut i fish n’ chips-boden. Keeper Alisson Becker ble stor helt sist da han headet inn det avgjørende målet mot West Bromwich i Liverpools siste kamp før møtet med Burnley. Denne gang klarte han å holde nullen, til tross for flere gode forsøk fra Burnley. En gang måtte Nathaniel Phillips redde på streken. Phillips ble spurt av BBC etter matchen om hva han likte best - å score eller å redde på streken: – Det var nok redningen! – Virkelig? – Ja, det er min jobb - å stoppe ballen før den går i nettet. Hvis jeg scorer, så er det en ren bonus. Burnley vant matchen på Anfield i januar, da Liverpool opplevde sitt første hjemmetap på 68 kamper. – Vi har hatt en tøff sesong. Det er mye å gjøre i sommer. Vi får se hva som skjer og hva som er mulig når det gjelder investeringer.  Nå har jeg vært her i åtte og et halvt år - og er her fortsatt, sier Sean Dyche til BBC.


Bessemer Trust, et forvaltningsbyrå som skulle ta over delansvaret for forvaltningen av de økonomiske interessene til Britney Spears, opplyser nå at de trekker seg fra oppdraget. Det melder blant annet the New York Times.  Ifølge nye rettsdokumenter hevder forvaltningsbyrået at «endrede forutsetninger» har gjort at de ønsker å trekke seg fra vergemålsordningen, og at de trodde ordningen var frivillig fra artistens side.  – [Vi] har blitt gjort oppmerksomme på at personen under vergemål er imot ordningen og ønsker å avslutte den, uttaler byrået i rettsdokumentene, og legger til at de ønsker å lytte til ønskene til Britney Spears.  Superstjernen har vært underlagt vergemålet siden 2008, på grunn av bekymringer knyttet til hennes mentale helse. I praksis har faren Jamie Spears hatt stor kontroll over det økonomiske og private livet hennes.  Bessemer Trust ble formelt lagt til som Spears’ økonomiske formynder ved siden av faren hennes forrige høst, men har ennå ikke fått tilgang til noen av eiendelene hennes, ifølge New York Times.  – Jeg vil saksøke familien min  I forrige uke uttalte popstjernen seg for første gang om det kontroversielle vergemålet, da hun vitnet mot faren Jamie Spears under et rettsmøte.  – Alt jeg vil er å eie mine egne penger og at kjæresten min skal kunne kjøre meg i bilen hans. Jeg vil saksøke familien min, sa artisten. Hun krevde at vergemålet skulle avsluttes umiddelbart fordi hun var redd for faren sin. Her er ingenting foreløpig bestemt.  I går avviste dommeren Brenda Penny et gammelt krav, fra november 2020, om å fjerne faren Jamie Spears som medverge.  «Free Britney»-bevegelsen, som kjemper for å befri artisten fra vergemålet, har fått økende støtte de siste årene. Sist onsdag ble det arrangert demonstrasjoner over hele verden – også i Norge.  Jodi Montgomery har siden 2019 vært verge for superstjernens person, mens faren har beholdt vergemålet for datterens eiendom. Britney Spears har, ifølge New York Times, flere ganger prøvd å komme seg ut av farens vergemål. Striden har vært oppe i retten i flere omganger.


Med tre EM-kamper igjen har tre deltakere stukket fra i VGs kjendisliga i EM-profeten. Friidrettsutøver Amalie Iuel er i angrepsposisjon før innspurten. Hekkeløperen har 61 poeng og er dermed henholdsvis ett og tre poeng bak Spårtsklubbens Jon Martin Henriksen og komiker Bård Tufte Johansen på andre- og førsteplass i EM-profeten. – Jeg er godt fornøyd med tredjeplassen. Det er ennå et par kamper igjen som gir meg muligheten til å klatre enda høyere på lista. Bård og Jon Martin, watch out, sier Iuel til VG. 27-åringen hadde ikke trodd at hun skulle kjempe helt i toppen. – Det at jeg har klart å kave meg til en 3. plass er egentlig et mirakel. Jeg kan vel telle på én hånd hvor mange fotballkamper jeg har sett på utenom VM og EM, så det er i hvert fall ikke fordi jeg har så mye peiling. – Jeg tror det er en god blanding mellom flaks, og litt varierende tips fra en såkalt «fotballekspert», sier Iuel – med et lite stikk til VGs journalist, som skrev en guide før EM. EM-profeten: Sett opp dine tips her! Sjekk hele tabellen i VGs kjendisliga her! Spårtsklubben-programleder Jon Martin Henriksen har en klar ambisjon før innspurten: – Det er stort å ligge bak Bård Tufte. Andreplass er ingen skam her. Det er viktig å holde Iuel bak meg, så jeg skal gjøre alt for ikke å snuble på oppløpet, sier Henriksen. Amalie Iuel snublet i den første hekken under det innledende heatet på 400 meter hekk under VM i Beijing i 2015. Den psykologiske kampen er definitivt i gang. – Nøkkelen er at jeg har brukt utrolig lite tid på å tippe resultatene. Jeg har hverken analysert eller tenkt, så jeg er i tvil om jeg har hatt ubegripelig flaks eller om intuisjonen er i verdensklasse. Jeg heller mot det første, sier Henriksen. VG har ikke lyktes med å få tak i Bård Tufte Johansen mandag kveld. «Nytt på nytt»-programlederen la nylig ut et bilde på Instagram at han var på fisketur, men Iuel tror at Tufte Johansen rett og slett har gått under jorden. – Helt ærlig ... jeg tipper han kjenner skikkelig på presset, jeg. Jeg skjønner det godt, da. Det er alltid litt tøft å måtte forsvare førsteplassen, sier Iuel, muligens med et snev av snikskryt.


Tottenham, Manchester City, Arsenal, Manchester United, Chelsea og Liverpool bekrefter sent tirsdag kveld at de vil trekke seg fra Super League-prosjektet. – Som et resultat av å ha lyttet til fotballsamfunnet de siste dagene trekker vi oss fra Super League. Vi gjorde en feil og ber om unnskyldning, skriver Arsenal. – Vi har lyttet til reaksjonene fra fansen, den britiske regjeringen og andre interessenter, skriver Manchester United i pressemeldingen. The Athletic og New York Times melder at Milan og Inter også kommer til å trekke seg fra Super League. I så fall gjenstår bare Juventus, Real Madrid, Barcelona og Atlético Madrid fra de tolv opprinnelige klubbene. Ifølge New York Times-journalisten Tariq Panja, som har vært de blant de første til å melde mye av utviklingen i saken, kan Super League være historie innen kort tid. – Jeg er veldig glad for at Liverpool nå har meldt at de er ute. Det har jeg virkelig håpet på etter at flere av de andre var på vei ut. Jeg var utrolig skuffet over at de i det hele tatt var med, men glad og lettet over at de nå har tatt det rette valget. Dette viser at trenere, spillere og ikke minst fansen har en ufattelig sterk stemme, sier John Arne Riise til VG. Sky Sports, BBC, The Times og Telegraph meldte tidligere tirsdag at først Chelsea ville trekke seg.  Manchester City var de første som bekreftet at de ville trekke seg. – Jeg er strålende fornøyd med å ønske Manchester City velkommen tilbake til den europeiske fotballfamilien. De har vist intelligens. City er en viktig del av spillet og jeg er glad for å jobbe sammen med dem om en bedre fremtid, sier UEFA-president Aleksander Ceferin etter Manchester Citys pressemelding.  – Vi gleder oss over nyheten om at noen av klubbene har bestemt seg for å droppe planene for Super League, som truet hele fotballpyramiden, sier Det engelske fotballforbundet (FA) i en uttalelse.  Slik reagerte Manchester City-spillerne Raheem Sterling og Aymeric Laporte etter nyheten:  På sosiale medier hevder flere journalister at også Barcelona og Atlético Madrid vurderer å trekke seg.  Spanske COPE melder at de foreløpig har valgt å bli værende i Super League. Storbritannias idrettsminister, Oliver Dowden, har også fått med seg rapportene om Chelsea og Manchester City.  – Gode nyheter at Chelsea og City er fornuftige, og jeg oppfordrer de andre til å følge etter. Hele Super League-bevegelsen viser hvor lite peiling disse eierne har. De har fullstendig misforstått styrken til supportere, spillere og landet. Fotball er for fansen, skriver han, og avslutter:  – Vi må sørge for at dette aldri skjer igjen.  Også statsminister Boris Johnson har uttalt seg på Twitter:  I et intervju med El Chiringuito de Jugones sa Florentino Perez, Real Madrid- og Super League-president, at de tolv klubbene hadde signert dokumentene og ikke kunne trekke seg.  Perez skulle etter planen gi et nytt intervju med en spansk radiokanal tirsdag kveld, men møtte ikke til avtalt tid. Da Super League-prosjektet ble lansert sent søndag kveld ble det møtte med voldsomme reaksjoner fra hele fotballverden. Ligaer, myndigheter, tidligere spillere, profiler og spillere har gått ut mot forslaget, og det hele toppet seg da Chelsea-fansen møtte opp i hopetall og protesterte mot Chelseas deltakelse i ligaen, som ville vært en lukket liga.  Tolv av Europas største klubber står bak ideen.  Petr Cech, som nå har en administrativ rolle i klubben han tidligere voktet buret for, møtte de illsinte supporterne utenfor Stamford Bridge og ba dem «gi oss tid» til å ordne dette:


Thomas Johansson var vitne til et drap på åpen gate i Alvesta lørdag. Nå angrer han på at han ikke grep inn. Lørdag døde en kvinne i Sverige etter å ha blitt angrepet på åpen gate i Alvesta sentrum. En mann i midten av 30-årene er siktet for drapet på kvinnen.  Innbyggerne i Alvesta sørger i dag over kvinnen, skriver Aftonbladet. Bilder viser at veien er dekket med blomster og lys i hennes minne. Vitnet til drapet Aftonbladet har snakket med flere personer som var vitne til det brutale angrepet. Blant annet Thomas Johansson, som skal ha kommet kjørende med bilen sin. – Det var forferdelig. Jeg tenker mye på offeret, sier vitne Thomas Johansson til avisen. Han forteller om den dramatiske hendelsen. – Jeg kommer fra togstasjonen når jeg ser en kvinne vinker etter hjelp. Jeg stopper bilen. Så ser jeg hvordan en mann mishandlet noen som ligger på bakken. Det skjer omtrent 20-30 meter fra bilen min, sier Thomas Johansson. Johansson skal ha gått ut av bilen sin, og gjerningsmannen skal ha stoppet og forsvunnet. Litt senere kom han tilbake med det Johansson tror var en kniv. – I dag angrer jeg bittert på at jeg ikke tok bilen og kjørte på ham. Men du vet ikke helt hva du skal gjøre. Kvinnen som stoppet meg hadde ringt 112 og jeg hjalp til med å snakke med politiet, sier han. Nå går tankene hans til de etterlatte. – Han løp ikke Flere vitner Aftonbladet snakket med bekreftet inntrykket av et veldig brutalt angrep. Vitnene forteller også til avisen at gjerningsmannen og offeret skal ha kjent hverandre. Politiet har ikke fått bekreftet om det stemmer enda gjennom sin etterforskning.  – Gjerningsmannen forlot stedet med raske skritt. Han løp ikke, sier en nabo som så deler av hendelsesforløpet fra balkongen sin. Nabo Eva forteller til avisen at hun har møtt den mistenkte i boligområdet flere ganger tidligere. Hun ønsket ikke etternavnet sitt i avisen.  – Han var hyggelig og pleide å snakke med meg. Han kunne spørre "Hvordan har du det?" eller "Er alt i orden med deg?", sier Eva. Aftonbladet har ikke lyktes i å få en kommentar fra den mistenkte gjerningsmannens forsvarer.

Vitne til drap:  - Angrer på at jeg ikke kjørte på ham


OBERSTDORF/OSLO (VG) Sverige håpet å kjempe med Norge om stafettgullet i VM. Slik ble det ikke. – Dette er en mardröm, utbrøt ekspertkommentator Anders Blomquist på SVT1. – Vi tar all skyld. Løperne har dårlige ski på de to første etappene. Det er en dårlig dag på jobben for oss, sier Sverige smøresjef Petter Myhlback til VG. Frida Karlsson kom i mål to minutter bak Norge. Det holdt til 6. plass. – Jeg er glad for at smørerne tar skylden, sier Sveriges ankerkvinne. – Det er ikke noe moro når sånn skjer. Du vil at alle skal få ut sitt beste. Sverige klarer ikke det i dag, og stafett er stafett, sier Johaug til VG. Johannes Høsflot Klæbo, Norges ankermann, fulgte løpet i Oberstdorf. Han hadde håpet på en jevnere duell mellom Norge og Sverige som TV-seer.  – Jeg trodde Sverige skulle vært med helt oppe der. Det kunne blitt en veldig artig duell for oss som så på. Jeg må si det er synd at de har så dårlige ski som gjør at de blir hektet av så tidlig, sier Klæbo til VG.  – Vi må krysse fingrene for at Sverige har bedre ski i morgen, sier Klæbo om fredagens herrestafett. Han går sammen med Pål Golberg, Emil Iversen og Hans Christer Holund. Det begynte dårlig på første etappe med Jonna Sundling og ble enda verre med Charlotte Kalla på andre etappe for mesterne fra siste VM. – Det er fryktelig kjedelig at det er på min etappe det slipper, og at det er der stafetten glipper, sier Kalla til VG. – Føler du mye ansvar? – Ja, naturligvis. Frida og Ebba er i kjempeform og kunne ført Sverige til noe helt annet. – De svenske jentene har vært veldig offensive, sånn sett er det litt artig at de får en liten en på trynet. Jeg unner ingen at det blir sånn, jeg hadde håpet at det ville bli litt mer spennende, sier Chris Jespersen, tidligere landslagsløper, til VG. – Jeg skjønner hva som har skjedd. Det tror jeg folk skjønner. Men jeg husker jo hvordan det var selv da vi gikk. Vi fikk bare beskjed om at dere var dårlig. Det var ikke vits å skylde på skiene. Det var de oppå skiene som avgjorde, fortsetter Jespersen og fastslår at svenskene hadde «ræva ski». Sverige hadde valgt Jonna Sundling foran Linn Svahn på første etappen. Hun klarte ikke å følge teten med Norge, Russland og Tsjekkia. – Jeg kjempet for livet, men jeg hadde ikke feste på slutten, sier Jonna Sundling til SVT. Ebba Andersson og Frida Karlsson gikk de to siste etappene for Sverige - men hadde ikke noe å gå for.  Gigantisk smøretabbe I VGs VM-studio sitter Niklas Dyrhaug og Thomas Alsgaard: – Dette er en gigantisk smøretabbe av Sverige. De har verken feste eller glid, sier Dyrhaug. – Sverige har en egen evne til å bomme når de er favoritter, fastslår Thomas Alsgaard. Idet Charlotte Kalla krabber seg opp den siste bakken minner Niklas Dyrhaug om da Jørgen Brink gikk på en kjempesmell i Val di Fiemme i 2003. Mannen som tok igjen Brink og vant spurten, Alsgaard, tror nesten ikke hva han ser i dag. – Det er ikke til å tro at de bommer så mye på skiene. Jeg tror Sundling hadde for lite feste. Og når de svenske smørerne så dette så bråjusterte de skiene til Kalla som gjorde at de la på for mye klister på de. – Alt i alt en enorm tabbe, sier Alsgaard.


BERGEN (VG) Politietterforskeren i Bergen som har saksøkt sin egen arbeidsgiver for ulovlig gjengjeldelse, tar et kraftig oppgjør med kulturen i avdelingen han tidligere jobbet i.  Onsdag i forrige uke fortalte VG at politibetjent Espen Bø i Vest politidistrikt har stevnet Staten for ulovlig gjengjeldelse etter at han varslet om manglende inngripen og etterforskning av grove overgrep mot utsatte kvinner. Det er satt av tre uker til saken, som startet i Bergen tingrett mandag. I et omfattende notat VG har fått tilgang til, kommenterer Espen Bø innholdet i intervjuer som ble gitt av flere ansatte i politiet under arbeidet med en såkalt faktaundersøkelse i forbindelse med varselet han leverte i 2017.   Rapporten ble laget av konsulentselskapet Stamina Census, på oppdrag fra Politidirektoratet, og konkluderte med at Bø ikke hadde blitt utsatt for gjengjeldelse. Over flere sider beskriver politimannen det han hevder var en seksualfiksert kultur i den såkalte EXIT-gruppen, der han jobbet i fem år.  EXIT-gruppen jobber mot menneskehandel og er blitt omtalt som bergenspolitiets flaggskip i kampen mot organisert utnytting av sårbare mennesker. – EXIT profilerer seg på å beskytte jenter fra å bli tvunget inn i en nedverdigende og uverdig prostitusjon der de blir tvunget til å tilpasse seg et vell av ulike seksuelle preferanser for kundene, skriver Bø. I notatet skriver Espen Bø detaljert om flere turer, seminarer og fester som ble arrangert av ledelsen ved avdelingen, og som han hevder var preget av seksualiserte aktiviteter. – Jeg reagerer på innholdet, skriver politimester Kaare Songstad i en e-post til VG.  Han skriver at han aldri har mottatt rapporten. Om en vårfest, der et sporløp var en del av arrangementet, skriver varsleren at ansatte ved EXIT-avdelingen «kledde seg ut som hallik og hore». - Jeg deltar, men jeg får meg ikke til å kle meg opp som hallik og ta del i denne harselleringen med det som jeg mener er alvorlig kriminalitet. Jeg synes det er  nedverdigende overfor dem politiet er satt til å hjelpe. Ifølge Bø ble sporløpet avviklet i det offentlige rom i Bergen. – Hva om jeg hadde møtt noen av de prostituerte ofrene eller kildene jeg hadde, spør han. Bø skriver videre om en studietur til Romania der EXIT-gruppen besøkte  politiet i hovedstaden Bucuresti, for å bli orientert  om politiets innsats mot menneskehandel og prostitusjon. På denne turen besøkte de det som varsleren oppfattet var en strippebar med tilhørende bordell.  Bø sier han og flere andre reiste seg og gikk fra stedet i protest. – Det hadde ikke sett bra ut om de prostituerte i Bergen hadde møtt berusede politifolk fra EXIT-gruppen der, attpåtil på en jobbreise. I sin alminnelighet hadde det ikke sett bra ut om noen hadde sett oss der, skriver han. Bø omtaler også en HMS-tur til Voss for alle ansatte ved Seksjon for bekjempelse av organisert kriminalitet, som EXIT-gruppen er en del av.  På dagtid var det seminar, senere sporløp og fest, skriver han. – Underholdningsinnslagene var ekstremt seksualiserte. Jeg synes dette er umodent og tåpelig, skriver han. I rapporten skriver han: «Det jeg stusset mer på var at som avslutning på sporløpet, eller den siste posten jeg var på, så skulle man spise is med penisdildoer». –  Vi var ute i det offentlige rom på dagtid. Antar klokken var
rundt 14-16. Om forbipasserende hadde visst at dette var politifolk i sin betalte arbeidstid, så ville de blitt sjokkert, skriver Bø, som spør seg hvor dildoene kom fra. Også her var det flere som reagerte på det han kaller pubertal underholdning, skriver han. – Flere oppfattet at dette var fullstendig uten anstendighet. At det i tillegg skjer ute i det offentlige rom gjorde det hele ekstra pinlig. Å arrangere fest med underholdning på dette nivået og deretter vorspiel og ytterligere alkoholkonsum utover kvelden på et og samme hotell er vel ellers et fenomen som har ført til mer arbeidsmiljøproblemer fremfor løsninger

Politivarsler om sexifisert kultur:  «Så skulle man spise is med penisdildoer»


– Her har det skjedd en glipp. Vi synes det er ekstremt leit at folk skal sitte unødvendig trangt uten munnbind, sier daglig leder Marius Arnesen ved skisenteret. Sterk vind gjorde at alle heisene på Norefjell skisenter måtte stenges lørdag formiddag.  Det førte til at en større gruppe skikjørere ble stående i bunnen av anlegget, hvorpå løsningen ble å sende busser for å hente dem. Da røk samtidig de strenge smittevernreglene også skisentrene operer under.  – Det var fullt kaos da alle gikk ut av bussen og hentet skiene sine. Hyggelig at de ordnet buss, men det må gjøres på en ordentlig måte, sier skikjører Knut Woldengen. Han var passasjer på den første bussen, og sier det var fullt i alle seter samtidig som noen sto i midtgangen. Woldengen legger til at han ellers har opplevd smittevernet som bra ved skisenteret og at de ansatte passer på at folk holder avstand inne i skistua. Bilder VG har fått fra bussen viser kun én person med munnbind, mens noen har dekket munnen sin med tøy. Daglig leder Marius Arnesen ved Norefjell Skisenter beklager at smittevernreglene ble brutt. – Her har det skjedd en glipp. Vi synes det er ekstremt leit at folk skal sitte unødvendig trangt uten munnbind, sier han. Norefjell oppfordrer i utgangspunktet sine gjester til å kun ta skiheisen sammen med reisefølget sitt og å holde minst én meter avstand til alle andre.  «Dette gjelder både i heisen og generelt i skianlegget», står det på selskapets nettsider. I utgangspunktet skulle bussene ha med seg munnbind, forteller daglig leder Arnesen. – Vi bestilte busser fra Vy. Den ene i går. Den hadde munnbind i seg. Så tilkalte vi en buss til som kom direkte.  Woldengen, som var passasjer på denne bussen, forteller at det ikke var munnbind eller sprit tilgjengelig.  Av omtrent 1.000 gjester i anlegget lørdag, var det cirka 100 som måtte busses, forteller daglig leder. – Ville det vært en idé å kjøre flere puljer? – Helt klart. Det var egentlig ideen også. Her har det skjedd en glipp, svarer Arnesen. Skisenteret har redusert kapasiteten på besøkende på grunn av pandemien og har både en smittevernansvarlig og lege i bakken, forteller Arnesen. – Vi jobber voldsomt med smittevern, sier han. Normalt kan det være så mye som 5.700 i skianlegget. Under pandemien er kapasiteten redusert til 3.600 på dager hvor alle heisene er åpne.


Jakob Ingebrigtsen kom først i mål, ble disket, men like før midnatt ble det klart at han likevel vant EM-gull. Over to timer etter at han først kom i mål kom den endelige beskjeden – Jakob Ingebrigtsen vant 1500 meter i innendørs-EM. – Det var litt som Doha det her. Vi har en følelse av at vi har vært gjennom det tidligere, sier Gjert Ingebrigtsen til VG.  Hendelsen han sikter til er da Jakob Ingebrigtsen ble disket fra semifinalen på 5000 meter i Doha i 2019. Også den gang vant Ingebrigtsen frem med anken og nordmannen fikk løpe finalen.  – Det er først og fremst utøveren som er oppe i situasjonen som er det beste referansepunktet. Jakob forklarte seg fint til juryen, sier Gjert videre. Sønnen var i et intervju med arrangøren åpen for å dra hjem fra mesterskapet om han ikke fikk medhold i anken.   – Hvis den opprettholdes og jeg taper gullet, så tror jeg at vil jeg dra hjem. Jeg vet ikke om jeg vil løpe i morgen gitt denne situasjonen, for 1500-meteren var hovedmålet mitt, sa Ingebrigtsen.  Lørdag morgen sier Gjert Ingebrigtsen at det neppe var en reell «trussel». – Nei, det er ikke seriøst og gjennomtenkt. Det er sagt i affekt. Han har ikke satt seg ned og reflektert over det, men det er bare en reaksjon som kommer der og da. Det er opp til ham å gjøre den vurderingen, men når du får en slik beskjed direkte på kamera, så er det klart at reaksjonen der er preget av det, sier Gjert.  Jakob skal løpe forsøket på 3000 meter allerede lørdag formiddag og en eventuell finale søndag ettermiddag. – Det ble fryktelig sent i natt og det er ikke så lett å legge seg ned å sove etter hendelsene. Jeg tror ikke han har sovet mye i natt og han var tidlig på plass for medaljeseremoni i dag, men han er flink til å nullstille, sier Gjert om sønnen. Se hendelsen som førte til at Ingebrigtsen først ble diskvalifisert her: Ingebrigtsen tok tidlig kommando i løpet og ledet fra 300 meter og til mål. Ingebrigtsen krysset målstreken et halvt sekund foran det polske hjemmehåpet Marcin Lewandowski, men det tok bare minutter før beskjeden kom om at han hadde blitt disket. Det norske apparatet la nærmest umiddelbart inn en protest.  – Reglene er på min side. Det er en paragraf som sier at hvis du blir dyttet ut av banen og det ikke er din feil, så er det ok. Jeg føler ikke jeg har gjort noe galt, det var bare for mange løpere i løpet. Vi snakket med Michal Rozmys (polsk løper som ble nummer seks) etter løpet, ingen prøvde å dytte den andre, det bare skjedde når det var for mange som kom fra utsiden. Jeg ønsket bare å vinne dette løpet. På slutten holdt jeg en god avstand til Marcin (Lewandowski) slik at jeg kunne reagere om han prøvde å komme tilbake, men jeg visste at diskvalifiseringen ville komme, sa Ingebrigtsen til arrangøren en time etter løpet.  Årsaken til at Ingebrigtsen opprinnelig ble diskvalifisert var at han tråkket innenfor listen, noe som skjedde i løpet av de første 200 meterne av løpet.  Gullet så lenge ut til å gå til det polske hjemmehåpet Marcin Lewandowski, som også vant øvelsen (foran Ingebrigtsen) under innendørs-EM i 2019.  – Det er idrett og kan skje med hvem som helst. Jeg opplevde det under VM, så jeg vet hva han føler nå. Under løpet var han definitivt bedre enn meg. Jeg prøvde å hente ham inn og ville ikke kjempe for bare sølv. I et øyeblikk var jeg nær, men avslutningen hans var fantastisk. Det ville ikke vært synd å tape mot en som nesten slo verdensrekorden, men til slutt står jeg med gullet, sa Lewandowski til arrangøren etter at han først hadde blitt tildelt gullet. Gullet er Ingebrigtsens andre i innendørs-EM i karrieren. I Glasgow for to år siden vant han 3000-meteren, mens han ble nummer to – bak Lewandowski – på 1500 meter


Ett år etter nedstengingen av landet er smitten igjen på vei opp. Dette er tiltakene for påskeferien. – Vi nærmer oss påske, og det er en høytid hvor mange pleier å dra på ferie til utlandet. Sånn blir det ikke i år, sier Justisminister Monica Mæland (H). Regjeringen har innført krav om at alle som kommer hjem fra unødvendige fritidsreiser fra utlandet, settes i karantene ved karantenehotell frem til de har fremvist negativ test. – Dette er tidligst på dag tre. Det er strengt og noen vil reagere på at de ikke kan være i karantene hjemme, sier hun. Hun understreker at regjeringen fraråder alle reiser utenlands. – Hovedformålet med karantenehotell er å sikre at karantenen gjennomføres på egnet sted og å hindre importsmitte, sier Mæland. Regjeringen vil frem til 7. april se om det kan åpnes for få utvalgte grupper. – De som gjennomfører strengt nødvendige reiser av velferdshensyn, skal følge vanlige regler. Det samme gjelder arbeidsreiser, sier Mæland. Reglene gjelder fra natt til onsdag. Anbefalinger for påsken – Vi frykter for liv og helse og overbelastning av helsetjenesten. For et år siden hadde vi ingen vaksiner, og så ikke slutten på pandemien. Nå ser vi slutten på pandemien, sier helseminister Bent Høie.  – Akkurat når, er vanskelig å si. Virusvarianten som dominerer nå, smitter mye lettere og fører til mer alvorlig sykdom enn varianten som dominerte for ett år siden, fortsetter han. Påsken fører til at flere møtes og reiser sånn at smitten sprer seg, derfor må vi reise mindre og møte færre, sier helseministeren. – Selv om reiser til fritidseiendommer i Norge ikke anses som nødvendige, kan folk dra på hytta i påsken hvis de tar ekstra smittevernhensyn. Vi anbefaler da å gjøre innkjøpene på forhånd, unngå kollektivtransport hvis det er mulig og å holde avstand til andre, sier Høie. Hvis du er syk, bør du holde deg hjemme i påsken. Hvis du blir syk på hytta, bør du dra hjem. Hvis du er i karantene eller venter på testsvar, bør du også holde deg hjemme. Personer som bor i områder med mye smitte, for eksempel Oslo, bør unngå å dra på hotell og overnattingssteder der mange samles. Dette er anbefalingene for påskeferien: Generelt Reiser Sosialt Gudstjenester og andre markeringer Lov å reise på hytta I påsken i fjor måtte folk se langt etter skiturer på hytta, da det ble innført hytteforbud. Denne påsken er det altså lov å reise på hytta, om man tar ekstra smittevernhensyn. Påsketur fra hytte til hytte anbefales ikke i år ettersom det innebærer betydelig økt risiko for smittespredning. I Oslo er det registrert 352 smittede siste døgn. Det er 115 mer enn gjennomsnittet de foregående sju dagene, som var på 237 smittede per dag. – Hvis man forholder seg til råd og regler i Oslo og der en kommer, er det liten risiko for å møte andre og smitte dem, sier Høie. FHI sier de ikke har regnet spesifikt på hvor høy smitteøkning det er forventet i hyttekommunene. – Men det er en risiko for økt smittespredning med økt reiseaktivitet, sier avdelingsdirektør i FHI Line Vold. Helsedirektør Bjørn Guldvog sier Helsedirektoratet har satt i gang en kampanje for å øke bevisstheten rundt karantenereglene. Han presiserer at karantene er et av det viktigste tiltakene man har for å hindre spredning av coronaviruset. – Selv om du tester negativt i starten av karantenen eller ikke føler deg syk, kan du være smittebærende. Derfor er dette avgjørende, sier han. Han sier man skal oppholde seg på samme sted gjennom hele karantenen. – Det er ikke greit å ha halve karantenen hjemme og halve på hytta. Er du i karantene - vær i karantene, sier han. Forlenger strenge innreiserestriksjoner Helsedirektoratet og FHI har vurdert behovet for fortsatt strenge innreiserestriksjoner, som i utgangspunktet skulle vare til 19. mars


PORSGRUNN / OSLO (VG) Luftfartsmiljøet på Kjeller flyplass er i sorg etter helikopterulykken nær Porsgrunn.  John Christian Solberg (46) omkom i helikopterulykken torsdag kveld. Det opplyser politiet i en pressemelding fredag ettermiddag.  De pårørende samtykker til frigivelsen av navnet. Politiet skriver videre at årsaken og foranledningen til ulykken er fremdeles ikke er fastslått, og politiet vil derfor i dagene fremover avhøre vitner til hendelsen for å forsøke å fastslå dette. De fikk melding om ulykken omtrent 22.55 torsdag. Piloten hadde leid helikopteret, og var eneste person involvert i ulykken. Helikopteret tok av fra Kjeller flyplass utenfor Lillestrøm.  – Det er et lite miljø der de fleste kjenner hverandre. Det er tungt, og vi er svært preget av dette, sier flyplassjef på Kjeller, Per Inge Evensen til VG.  Evensen sier at været ikke var så ille da helikopteret lettet fra flyplassen. Han vet ikke hvor helikopteret skulle.  – Det er ikke usannsynlig at værforholdene kan være årsaken til styrten.  Luftfartsekspert, Per Gram, sier til VG at det er svært risikabelt å fly når det er dårlig vær. – Det var svært krevende forhold torsdag kveld. Regn, dårlig sikt og skumring er vanskelige forhold å navigere seg i. Dårlig sikt er en vanlig årsak til havari for småhelikopteret, sier Gram. Han trekker frem helikopterulykken i Røldal i 2019 som en lignende ulykke. Helikopteret havarerte i fjellterreng, og en mann og en kvinne omkom i ulykken. Jon Sneltvedt, Havariinspektør ved Statens Havarikommisjon, sier til VG at helikopteret skal fraktes til deres hovedkontor i Lillestrøm. – Der skal vi gjøre tekniske undersøkelser. Vi kan ikke si noe om årsaken til styrten fordi det er fortsatt tidlig i etterforskningen, sier Sneltvedt. Politiet sier de har fått opplysninger om at helikopteret skulle lande i Langangen på grunn av dårlig vær. – Vi vet ikke hvor piloten skulle eller om han måtte nødlande. Nå jobber vi med å få verifisert informasjon om styrten, sier Sandersen. Statens havarikommisjon og politiet var fredag på åstedet for å forsøke å finne årsaken til ulykken. Innsatsleder i Sør-Øst politidistrikt, Ståle Fuglaas, sier til VG at det har vært en tidkrevende operasjon siden ulykken ble meldt torsdag kveld.  – Det har vært mange timers arbeid på åstedet. Det er ikke bare å løfte opp et helikopter og kjøre av gårde, sier Fuglaas.


Pfizer leverer 400.000 færre vaksinedoser i juli enn FHI hadde regnet med. Det betyr i beste fall 1–2 ukers forsinkelse for når alle over 18 år har fått tilbud om vaksine.  Det ligger an til at Pfizer-leveransen til Norge i juli vil bli på 800.000, bekrefter Pfizer i Norge til VG.  Det får konsekvenser for vaksinasjonsprogrammet, opplyser FHI til VG.  Leveransen er 400.000 færre vaksinedoser enn det som ligger til grunn for FHIs scenarioer – totalt hadde de beregnet at de ville få 1,2 millioner doser i juli. Pfizer understreker at dette er FHIs estimater og at Pfizers leveringer er stabile i løpet av perioden. – Det er sterkt beklagelig at vi får en forsinkelse. Samtidig håper vi at Pfizer vil kompensere for dette og vil fortsette å levere i henhold til avtalene og at vi kommer i havn uten at det får altfor negative konsekvenser for når folk får vaksinen, sier sjefen for vaksinasjonsprogrammet, Geir Bukholm til VG. – Hvor stor forsinkelse blir det? – Vi ser på dette nå og beregner hvor stor forsinkelse det blir, men vi antar at det kan være snakk om en til to uker. FHIs siste estimat har vært at alle over 18 år får tilbud i løpet av siste uken i juli. Nå kan det bli første eller andre uke i august.  Det er foreløpig uklart hvorfor leveringene er mindre i juli enn antatt, men Pfizer i Norge bekrefter til VG at det ikke dreier seg om problemer med produksjonen. FHI regner nå på hvordan de kan redusere forsinkelsen:  – Vi ser på hvordan vi kan kompensere slik at effekten på vaksinasjonsprogrammet blir minst mulig, som å forlenge intervallet mellom første og andre dose tilbake til 12 uker. – Men 1–2 ukers forsinkelse er inkludert endring av intervall? –– Det er riktig. Norges viktigste vaksine Pfizer er den viktigste coronavaksine-leverandøren til Norge. Dosene fra dem er derfor helt betydelige for at FHIs vaksinemål skal oppnås.  Når Pfizer har meldt om endringer av antall doser, har det som regel vært til det bedre. I april fikk Norge beskjed om at det kommer 2 millioner ekstra Pfizer-doser til landet. Den gangen sa smitteverndirektør Bukholm at i den grad det har vært avvik fra Pfizer, har de fått melding om flere doser og tidligere leveranser enn avtalt. I tillegg til Pfizer, bruker Norge også Moderna-vaksinen, men der har leveransene vært langt mer beskjedne. AstraZeneca-vaksinen er vraket, mens Johnson & Johnson tilbys i en tilvalgsordning utenfor FHIs vaksinasjonsprogram. Den ble tatt ut derfra fordi vaksinen hadde lignende dødelige blodpropp-bivirkninger som AstraZeneca.

Færre doser til Norge i juli:  - Sterkt beklagelig


Mannen som er lam fra brystet og ned, forteller at han ble angrepet av en politihund, før han endte på glattcelle. Der ble han liggende i sin egen urin. Klokken 03.15 natt til 21. mars i fjor, blir mannen låst inn på en glattcelle på Grønland i Oslo.  Han blir fratatt rullestolen sin og lagt på en madrass. Dagen etter skriver en lege følgende i et journalnotat: «Ligger på sengen i arresten. Posen er full og han har koblet fra slangen. Ligger i sin egen urin».  – Jeg ble liggende i min egen urin i mange timer. Det var veldig nedverdigende, sier mannen til VG.  I mai i år konkluderte Oslo tingrett med at sentralarrestens behandling av mannen antakeligvis innebærer «nedverdigende behandling» og et brudd på Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen.  – Jeg reagerer på at de ikke bare sendte ham hjem, det var ikke rimelig å putte ham på glattcelle, sier et av mannens familiemedlemmer. Denne natten rykket tre politipatruljer, inkludert en hundepatrulje, ut til melding om et mulig biltyveri fra et garasjekompleks. Mannen og en kamerat oppholdt seg i garasjen og skrudde på en moped. De hadde lovlig tilgang, kameraten leier plass. Plutselig gikk garasjedøren opp, forteller mannen til VG. – Det første som skjer er at en aggressiv politihund hopper opp i fanget mitt og klorer meg i ansiktet, hevder han.  – Provosert og redd Derfra eskalerte situasjonen – selv om de to mennene ikke var biltyver, slik politiet ble varslet om.  – Jeg var jo sint, utrolig provosert og litt redd, sier mannen i dag. Politiet mener mannen fremsto beruset, at han ikke ville legitimere seg og at han forsøkte å unndra seg kontroll. En av politibetjentene hevder at mannen hostet og blåste mot ham, noe politibetjenten ba ham slutte med på grunn av covid-19, fremgår det av dommen fra Oslo tingrett.  Politiet ender opp med å arrestere mannen for forulemping.  – Jeg hadde drukket noen øl og litt vin. Jeg sa jo navnet mitt og vi prøvde ikke stikke av, vi leier jo her, forteller mannen mens han kjører rundt i garasjen i sin elektriske rullestol.  Han mener situasjonen og hvordan han oppførte seg må forstås i lys av at hans første møte med politiet var den aggressive politihunden.  – Ropte og skrek Etter å ha vært til undersøkelse hos legevakten, ble mannen plassert på glattcellen. Fra madrassen hadde han ikke mulighet til å kontakte arrestforvarere gjennom calling-anlegget eller komme seg på toalettet, forteller han. Mannen har kateter og urinpose, og fikk ikke tømt denne fra der han lå. Mannen forklarer at det kan være helsemessig farlig for ham dersom urinposen fyller seg opp. Derfor måtte han tømme den. Men slangen fra posen var ikke lang nok til at han klarte å styre urinen vekk fra madrassen og ned på gulvet.  – Jeg ropte og skrek etter hjelp flere ganger gjennom natten, men det var ingen som kom, hevder mannen. Loggen fra arresten, gjengitt i Oslo tingretts dom, viser at mannen flere ganger ble sett til via kamera, men at han tidligst ble sett til fysisk rundt klokken 9 morgenen etter. Klokken 10.21 nektet han å forlate arresten før han hadde fått bistand fra helsepersonell. Kateteret var fullt og måtte byttes, står det videre i loggen. Deretter fikk han legetilsyn klokken 10.57, og legen skriver da at mannen lå i sin egen urin. Mannen fikk nye klær klokken 11.08, ifølge loggen.  Menneskerettighetsbrudd Etter hendelsen nektet mannen å vedta et forelegg på 7000 kroner. Dermed valgte politiet å reise sak for retten. Under rettssaken tok straffesaken en svært uvanlig vending: Retten falt ned på at mannen antakeligvis var utsatt for et menneskerettighetsbrudd. Dommeren kunne heller ikke utelukke at hundeangrepet hadde funnet sted og la derfor til grunn mannens forklaring om at hunden uten forvarsel hoppet opp på ham og klorte ham i ansiktet. To politibetjenter som vitnet i retten forklarte at de ikke så hunde-angrepet

Funksjonshemmet på glattcelle:  Ble fratatt rullestolen og lå i egen urin


TOKYO (VG) Søndag er hun tilbake i OL. Camilla Herrem (34) hadde det verre enn verst etter den siste bommen i semifinaledramaet for fem år siden. I TV-studio etterpå følte Herrem at hun ble pisket offentlig. Hun har satt så mange iskalde lobber. Det er en Herrem-spesialitet som også ligger øverst i verktøykassen på vei inn i Tokyo-OL. Men da hun helt til slutt i ekstraomgangene skulle utligne i thrilleren mot Russland, gikk det galt. Håndleddet fikk ikke gitt ballen den lille bevegelsen som skulle ha vippet den inn i motsatt hjørnet. Ballen gikk i stedet utenfor stolpen, Russland vant 38–37 og ble to dager senere belønnet med OL-gullet. – Det var uten sidestykke mitt verste øyeblikk på håndballbanen. Jeg følte meg som en sviker, som hadde ødelagt kvelden for både kronprins Haakon på tribunen og alle de som satt hjemme i Norge midt på natten for å se oss komme til vår tredje strake OL-finale. OL-studio: Se hele OL-programmet her Ordene er hentet fra Herrems selvbiografi «Camilla uten filter» – skrevet av journalisten Geir Svardal. Der bruker venstrekanten nesten tre sider på å beskrive sin karrieres verste opplevelse rent sportslig. Lørdag kveld japansk tid møtte Herrem pressen for siste gang før OL-åpningen søndag (kl. 9.15 norsk tid).  – Jeg tenker at det er fem år siden. Det er ikke noen grunn til å tenke på den nå. Det er bare å snakke om den så mye man vil, sier Herrem som er innforstått med at VG siterer fra boken hennes rett foran et nytt OL. Se OL-fotograf Bjørn Delebekks bilder fra 2016: For tårene rant hos alle de gullhungrige håndballjentene 18. august 2016. Fortvilelsen var total. Herrem ble raskt hentet inn til TV 2s studio hvor anker Julie Strømsvåg og ekspert Randi Gustad viste henne stor forståelse. Strømsvåg: – Vi føler med deg nå, Camilla ... Herrem: – Nei ... det var en god sjanse ... jeg gjør ikke det jeg skal. Den går ikke i mål. Håndballkyndige Gustad (50 landskamper) fulgte opp med at venstrekanten gjorde et riktig valg, men ikke hadde marginene med seg. Samtidig fikk Herrem se TV-bildene av bommen. I boken står det at hun følte det som å bli pisket offentlig å se reprisen. – Det er utrolig kjipt av meg som klarer å ødelegge for hele laget og hele Norge, fikk Herrem stotret frem. Det ble ikke mye søvn den natten. Hun pratet litt med familien etter den vonde opplevelsen og fikk «vasket hodet» på en trening morgenen etter. Tilbake på rommet slo Herrem opp Mac-en sin. Den rant over av meldinger. Det rørte henne dypt. Herrem i boken: – Jeg ble sittende og gape, mens jeg leste den ene støtteerklæringen etter den andre, mange fra folk jeg kjente, men enda flere fra mennesker jeg ikke har møtt, men som hadde skrevet at jeg ikke måtte klandre meg selv, og at de følte med meg. Jeg leste hver og en melding mens jeg blunket vekk nye tårer, rørt over all omsorgen, som avsenderne umulig kunne forestille seg kraften i. Da jeg klappet igjen lokket på maskinen, var energien tilbake. I bronsefinalen påfølgende dag var hun tilbake med fire scoringer i Norges storseier over Nederland. Hun ble kåret til beste venstrekant både i VM 2019 og EM 2020. Men i 2021 har pandemien snytt Herrem for det neste. Hun har kun spilt to kamper med klubblaget Sola og seks oppgjør med landslaget siden suksessen i Danmark rett før jul. – Det har vært et krevende år. Jeg har ventet og ventet og jeg begynner å bli ekstremt lei av smittevernet, det må jeg være ærlig å si. Men formen kjennes veldig fin ut. Jeg både håper og tror at jeg har det skal til for å være best når det gjelder. I de to kampene mot Frankrike i begynnelsen av juli imponerte hun med 13 mål på bare 15 skudd. Den norske kontringsmaskinen herjet mot en av de største OL-favorittene utenom Norge. – Hvis vi får satt forsvaret, så skal jeg springe som bare det, lover Herrem


Høyre-leder Erna Solberg benytter gjenåpningen av utelivet til å gå på byen. Nå utfordrer hun hele landet om vaksinepass. Hun vil sikre stinn brakke på Norway Cup og Øyafestivalen. – Skal vi ta mer hensyn til de uvaksinerte enn til at det store flertallet skal kunne få leve normalt, spør hun. Høyre-dronningen har sittet som partileder siden 2004. Like lenge har Jan Tore Sanner (56) vært nestleder. Han kaster nå inn håndkleet og gir plass til yngre krefter. Men Solberg (60) tar gjenvalg og sier målet er å vippe Støre (61) ut av Statsministerens kontor i 2025. Vi møter de to og partiets andre nestleder, Tina Bru (35) – på byen. – Vi må jo ut og feire gjenåpningen, sier landets tidligere statsminister. – Min frihet stopper der andres begynner Bordet på utestedet Eilef’s fylles av glass med rødvin og øl – og etter hvert spareribs, quesedilla og burgere. – Det er noe som heter at min frihet stopper der andres begynner. Det er forståelig at mange nå mener at de som velger å ikke vaksinere seg, legger begrensninger på friheten til det store flertallet, sier Solberg. Hun mener Støre-regjeringen kvier seg for å ta den vanskelig debatten: – Hvem skal man mest ta hensyn til: Behovet for de vaksinerte til å leve normale liv og gå ut og på konserter som normalt, eller dem som ikke vil vaksinere seg? – Hva mener du? – Jeg sier først og fremst at den debatten må vi nå ta. Så får vi konkludere etter hvert. Regjeringen må lage et høringsnotat og få opp disse dilemmaene, litt slik vi gjorde da vi hadde diskusjonen om vi skulle ha portforbud. Hun sier det er grupper i Norge som egentlig trenger en rask avklaring, men at vi trolig må bruke litt tid. – Studenter er et godt eksempel, som har lidd mye. Kan de som faktisk har vaksinert seg, få følge undervisningen fysisk, mens de som ikke er vaksinert må følge den digitalt? Det er slik vi må diskutere, sier Solberg. – Det handler også om at folk begynner å slite; kostnadene ved at folk ikke kan treffes og leve normalt, sier Bru. Peker på Norway Cup og Øyafestivalen Solberg erkjenner at Stortinget ikke rekker å bli enige før lenger ut i året. Hun mener likevel debatten må tas nå, fordi vi kan risikere at smitten også kan komme til å kaste skygger over 17. mai og sommeren. – For eksempel om de store konsertene til sommeren kan arrangeres med fulle tribuner, selv om det fortsatt er noe coronasmitte og sykdom, sier hun og fortsetter: – Det kan være at vi ikke trenger å slikt virkemiddel, vaksinepass, men jeg tror ikke vi kan gå gjennom en sommer til hvor vi, av hensyn til dem som velger ikke å vaksinere seg, ikke skal kunne arrangere Norway Cup, Øyafestivalen eller andre planlagte stormønstringer som normalt, sier Solberg. Bru tar et par øl til sine spareribs. Sanner kjører og holder seg til lettøl og cola. Solberg er en rødvinskvinne og nyter fransk fuktig glede til kylling-quesedillaen. Solberg hadde ikke drukket nok rødvin til at den får skylden for en påstand som plutselig kommer over bordet: – Høyre er Norges fremtidige store klimaparti. Hun tar en liten pause og legger til: – Vi har ambisjon om å være det tydeligste, helhetlige klimapartiet, hvor vi ser næringspolitikk og klimapolitikk i sammenheng. – Det fremstår ikke som veldig troverdig at dere skal fronte dere som Norges ledende klimaforkjemper? – Det har vi vært over lang tid. Alt som skjer med havvind og hydrogensatsing har kommet fordi vi har jobbet sammen med næringslivet; gode økonomiske rammebetingelser er helt avgjørende. Hun legger til at de gjennom hele valgkampen i fjor «sto på at prisen på forurensning skulle opp»

- Skal vi ta mer hensyn til de uvaksinerte enn til flertallet?


BRATISLAVA (VG) (Sverige-Norge 24–23) Norge ledet med seks mål på det meste, men tapte alt i 2. omgang. Sander Sagosen skjøt utenfor på kampens siste skudd. Dermed er Sverige i semifinalen. – Det verste tapet jeg har opplevd, sier Christian Berge til VG. – Det er sjelden man ser en kollaps som dette, sier Ole Erevik - TV3s ekspert i Bratislava. – Jeg er skuffet, griseskuffet. Vi var ikke kjempebra, men vi hadde det. Så mistet vi momentum i 2. omgang i matchavgjørende øyeblikk på rad og rekke, sier landslagssjefen med moll i stemmen. Norge må altså nøye seg med å spille om 5. plassen i Budapest på fredag. En enorm skuffelse etter at Sagosen & co. omtrent spilte Sverige ut av hallen periode før pause. I løpet av de seks siste minuttene vant svenskene 5–0. – Ble det 5–0 på slutten? spør Glenn Solberg før han trekker pusten. – Det er imponerende. Fantastisk hvordan vi står frem. Lagmoral. Den jobben som legges ned er helt syk. Ikke minst at vi holder hodet kaldt og at vi har planer for angrepsspillet. Jeg imponert. Veldig. veldig imponert, sier Sveriges norske trener til VG. – Vi brenner på målvakten og så begynner vi å gjøre feil på kontra helt på tampen. Da vokse energien deres, beskriver Berge. – Jeg er tom for ord akkurat nå. Det er skuffende, sier Sander Sagosen til VG etter å ha bommet på kampens siste skudd. – Vi har full kontroll på hele kampen, sier Sagosen og mener angrepsspillet ødela semifinaleplassen. – I 2. omgang så sliter vi bare med å få den kula i mål. Vi skal være roligere og spille oss til bedre sjanser. De siste 10  minuttene prøvde vi bare å presse oss gjennom og var ikke tålmodige nok, beskriver han etter å ha misset sine to siste skudd i kampen. Han tapte duellen med den svenske forsvarssjefen Oscar Bergendahl om den siste ballen. – Dommeren sa det var 50/50. Det var kjipt. men vi skal ikke skylde på noen andre enn oss, selv sier han. De norske spillerne var svært nedstemte etter kampslutt. – Nå har jeg det ikke bra, men det er vår egen feil. Vi spiller en veldig dårlig andreomgang, og da inviterer vi dem inn i kampen, sier kaptein Christian O’Sullivan til TV 3. Landslagssjef Christian Berge gikk for syv mot seks først i siste angrep. Det endte med at Sander Sagosen blåste ballen over fra åtte meter. – Vi har trent på dette. Jeg følte jeg hadde en god mulighet, men sett i ettertid er Gullerud ledig, sier Sagosen om kampens siste mulighet. Christian O’Sullivan mistet ballen da Norge kunne ta en enkel kontring seks minutter før slutt. Da kunne kampen fort vært avgjort med en femmålsledelse. – Det er rett og slett alt for dårlig av meg, erkjenner O’Sullivan. – Det er et forferdelig tidspunkt å gjøre en slik feil, sier ekspert Joachim Boldsen om situasjonen i TV 3-studio. Mange har spekulert i om dette er landslagssjef Christian Berges siste mesterskap som sjef for det norske laget. Det ble i så fall en svært skuffende avslutning. – Det blir noen kampavgjørende feil utpå der. Vi gjorde det vanskelig for oss selv. Vi ble stresset og det ble for mye individuelt. Vi burde klart å være kaldere enn vi er, oppsummerer landslagssjef Berge til TV 3. Sisteskanse Sæverås startet oppgjøret mot Sverige med tre redninger på store svenske sjanser. Albin Lagergren bommet på alle sammen. – En skikkelig killerkeeper! beskriver TV3-ekspert Kristian Kjelling om 25-åringen fra Oslo som daglig holder til i tyske Leipzig. Norge sto imot det svenske presset med glimrende forsvarsspill. Da Sverige fikk tre utvisninger på rad ble initiativet kledd i rødt, hvitt og blått. Det var på motsatt side den beste håndballen ble spilt. Kiel-kameratene Sander Sagosen (3 mål + 5 assist) og Harald Reinkind (4 mål + assist + skaffet straffe) dominerte mot et svensk forsvar som heller ikke var dårlig. Norge ledet 14–9 ved pause. – Men dette er håndball og det har skjedd større mirakler før


(Borussia Dortmund – Freiburg 5–1) Erling Braut Haaland (21) åpnet målkontoen for 2022, ble spurt om klubbfremtiden og varslet at det «er på tide å få i gang ting».  – Det siste halvåret har jeg valgt å ikke si noen ting av respekt for Dortmund. Jeg har latt alle andre i verden snakke, og jeg merker at klubben prøver å presse meg til å avgjøre ting, så det betyr at jeg må gjøre det, sier Haaland etter å ha scoret sitt årets første og andre mål.  Men det er nok Haalands uttalelser som havner i fokus etter kampen. Ikke scoringene.  I et intervju med Viaplay-reporter Jan Åge Fjørtoft handlet nemlig mye om spekulasjonene rundt spissens fremtid, og Haaland kunne da fortelle at klubben legger press på ham.  De vil nemlig ha en avklaring rundt hvor han ønsker å spille neste sesong Haalands agent, Mino Raiola, har ved flere anledninger snakket om Haalands fremtid, hvilke klubber han kan gå til og hvem som kan ha råd til ham. Det er ifølge den profilerte agenten bare «en håndfull» klubber som kan hente nordmannen.  Borussia Dortmund har allerede avfeid spekulasjoner om at spissen kan bli solgt allerede nå i januar, men mye tyder på at Haaland blir sommervinduets store overgangssaga.  – Klubben begynner å legge mye press på meg, og det må jeg bare godta. Nå sier det seg selv at det er på tide å få i gang ting. Det betyr at ting må skje. Nå har de mast en god stund, sier hovedpersonen selv.  Borussia Dortmund- sjef Hans-Joachim Watzke har allerede kommentert Haalands uttalelser overfor Ruhr Nachrichten.  – Haaland er en spontan type, en ung gutt. Han får lov til det. Det er ingen problemer med Erling. Men han må også forstå vår situasjon. Vi kan ikke vente til slutten av mai, sier han om beslutningen «hele» fotball-Europa venter på.  Festfotball før pause Men tilbake til selve kampen:  Med første omgangs siste spark på ballen fikk Haaland omsider juble for scoring igjen: To kamper uten nettkjenning er ikke vanlig kost for den norske spissen, men da han ble spilt fri av Jude Bellingham var det egentlig bare ett utfall.  Haaland plasserte ballen sikkert i det lengste hjørnet og scoret sitt første mål i 2022.  Det var kronen på verket etter en fantastisk Borussia Dortmund-omgang. Marco Roses menn totaldominerte før pause mot tabellfirer Freiburg. De trillet ball i hatt med det som har vært Bundesliga-sesongens store overraskelse, og det var mer eller mindre spill mot ett mål. De to første målene kom på omtrent nøyaktig samme måte: Borussia Dortmund fikk corner, Julian Brandt svingte inn og Thomas Meunier steg til værs. Den belgiske høyrebacken er – av naturlige årsaker – ikke den som oftest tegner seg på scoringslisten, men nikket inn to bortimot identiske mål mot Freiburg.  Etter hvilen tok Freiburg grep og byttet inn Kevin Schade og Ermedin Demirovic, og det ga uttelling. Fotrappe Schade skapte gang på gang trøbbel for Dortmund-forsvaret, og Demirovic var mannen som tente håpet for bortelaget. Etter en fin Freiburg-opprulling måtte Dortmund-keeper Gregor Kobel gi retur, og den havnet rett i beina på Demirovic som reduserte.  Freiburg presset på og kom til noen muligheter, men fikk seg en på trynet da Haaland igjen ble spilt fri.  – Skulle gjerne hatt flere Denne gangen var det Dahoud som fant Haaland. Han gikk rett på mål og banket ballen mellom beina på målvakt Benjamin Uphoff, som for fjerde gang måtte plukke ballen ut av nettmaskene.  – To mål er bra det, men jeg skulle hatt flere, sier Haaland i et intervju vist på Viasport 1.  21-åringen skulle gjerne hatt et hat trick, sier han. Den ulykksalige Freiburg-keeperen måtte gjøre det en gang til – for også Mahmoud Dahoud ville være med på leken.  Dortmunds femte kom etter et glitrende angrep der Donyell Malen spilte fri Nico Schulz som deretter la 45 grader ut til Dahoud. Midtbanemannen fikk både tid og rom til å legge ballen til rette og sikte, og da gjorde han ingen feil. Dahoud hamret ballen inn bak Uphoff og feiret med å stupe kråke

Dortmund-sjefen:  - Han må forstå vår situasjon


Flere russiske oligarker har blitt funnet døde etter at krigen i Ukraina startet. Nestsjef Igor Volobuev i Gazprombank betviler at hans forgjenger faktisk tok sitt eget liv. For litt over en uke siden ble tidligere nestsjef i Gazprombank, Vladislav Avaev, funnet død i Moskva. Også kona og hans 13-årige datter ble funnet skutt. Russisk politi mener at Avaev sto bak dette og deretter tok sitt eget liv.  Avaev har en fortid både i presidentadministrasjonen og i statsdumaen, det russiske underhuset. Gazprom er gasskjempen som er Russlands største selskap – og kontrollert av Kreml. Gazprombank er landets tredje største bank. Leiligheten var stengt fra innsiden, og det ble funnet en pistol i Avaevs hånd, skriver Newsweek. Slik presenterer hviterussiske Nexta drapene og selvmordet som russisk politi påstår Avaev gjennomførte: Hans etterfølger, Igor Volobuev sier nå til den uavhengige russiske avisen The Insider at han mener hendelsene er iscenesatt.  – Jeg tror ikke at han kunne drepe sin egen kone og datter, jeg tror dette er en iscenesettelse. Hvorfor? Det er vanskelig å si, kanskje han visste noe og representerte en slags fare, sier Volobuev. Han presiserer at Avaev på dette tidspunktet var fungerende nestsjef, men at de ikke kjente hverandre.  Russisk politi eller myndigheter har ikke kommentert påstandene. Har forlatt Russland Volobuev har selv forlatt Russland. I intervjuet med avisen sier han at han er født i Sumy-regionen i Ukraina, og nå har returnert for å bidre til å forsvare hjemlandet.  – Jeg kunne ikke lenger være i Russland. [...] Jeg kunne ikke lenger observere fra utsiden hva Russland gjør med hjemlandet mitt, sier han.  Til The Insider sier han at han også kjenner på et ansvar for det som nå skjer.  Fem oligarker funnet døde Fem russiske oligarker er funnet døde siden Vladimir Putin beordret invasjonen i Ukraina den 24. februar. I tre av tilfellene snakkes det om drap på familien – og så selvmord. En sjette riking ble funnet død i januar. Nesten alle har hatt tilknytning til gass- og oljesektoren. – Det kan nok ikke utelukkes at noen av dem eller alle har blitt drept av regimet. Dette er personer som gjennom sine roller blant annet i energibransjen kan ha sittet på mye informasjon, som det er viktig for Putin at ikke kommer på avveie, sier Inna Sangadzhieva i Helsingforskomiteen til VG. – Så er det nok også ikke usannsynlig at dette er reelle selvmord. Da kan det være et resultat av et stort psykisk press. Sangazhieva forklarer hvordan det har vært for toppene i næringslivet under Putin: – Det viktig å forstå hvordan utviklingen har vært for eliten i russisk næringsliv. Tidligere har det vært en form for stilltiende avtale om at de kan drive business ganske fritt, men at de til gjengjeld må være lojale og ikke blande seg inn i politikk. Men situasjonen har endret seg mye for disse oligarkene nå. Sikkerhetstjenestene har fått mer og mer makt, og de bruker denne makten. Oligarkene blir presset, mener Sangadzhieva. Hun tror at presset har blitt enda større etter invasjonen av Ukraina. – Signalet er «enten er du med oss, eller så er du mot oss». Den frykten folk har for Putin, er enorm. Derfor er det nok ikke usannsynlig at disse oligarkene selv kan ha valgt å avslutte sine egne liv.


VIKERSUND/HVAM (VG) Anders Kvaase trodde høy utdanning og 30 år som lærer ville sikre en romslig økonomi. Med galopperende strøm- og bensinpriser er alt snudd på hodet. – Det er noe galt med samfunnet. Det burde gå an å leve av inntekten sin, sier Anders Kvaase (52) til VG.  Han har jobbet som barneskolelærer i 30 år og har en god inntekt på 600.000. Likevel, med en tomannsbolig han eier og en tenåring i hus, har han med de høye strøm- og bensinprisene rundt 3000–3500 kroner mindre å rutte med i måneden enn i fjor. – Det er trangere enn det har vært. Jeg sitter igjen med 6–7000 kroner i måneden etter utgifter. Det er ikke all verdens. Kvaase er en av flere som kjenner det økte kostnadstrykket. Også politisk raser debatten.  Er du en av dem med normal inntekt som strever med økte utgifter på strøm, bensin og boliglån? Da vil vi gjerne høre fra deg. Ta kontakt med oss her. – Går akkurat i hop Kvaase forteller at han alltid har vært måteholden med penger og har klart å legge unna til en liten buffer. Derfor får han det til å gå rundt. – Fordi jeg setter av budsjett og vet at det går akkurat i hop, trenger jeg ikke å ligge våken om natten. Men jeg skulle ønske jeg hadde rom til å gjøre mer ting. At det blir mindre penger til ferie og opplevelser, er helt sikkert. I matbutikken har han et annet blikk enn før: –Jeg er mye mer bevisst, ser etter literprisen på brusen. Du får en prisbevissthet hele tiden.  Etter at VG skrev om tre familier på Raufoss som sliter med å betale regninger, har det kommet en rekke henvendelser. Flere føler på skam og fortvilelse. Mange er frustrerte på regjeringen. «Med tre barn har strømprisene gjort at jeg har i en periode hatt tre jobber. Likevel kan jeg ikke gi gutten min den konfirmasjonen han fortjener. Jeg går i minus denne måneden og», skriver en alenemor på Østlandet. «Vi er heldige som ikke har barn i fritidsaktiviteter ennå, men vi gruer oss», skriver en brannmann med to små barn. «Spanderte klær og litt ekstra på ungene før med glede. Blitt mindre av det. Flaut. Kan sikkert jobbe ekstra – men er sliten etter lang tøff tid i «covid bransjen»», skriver en kvinne som er intensivsykepleier på Østlandet. Tema på lærerværelse Kvaase sier det er andre, for eksempel de med lavere lønn, uføre og pensjonister, som sliter mer enn han. Poenget hans er at det blir feil at folk i jobb nå må passe så nøye på for å få det til å gå rundt. Spesielt når Norge tjener milliarder på nettopp strøm og olje. – Det er helt rart at det skal være sånn i verdens rikeste land, helt merkelig. Det er noe som skurrer veldig.  På lærerværelse på skolen, er bensin- og strømprisen et hett tema:  – Vi snakker mye om det, at det er mulig. Dette henger ikke på greip.  Han mener politikerne må få prisene på bensin og diesel ned under 20 kroner literen. Han mener strømstøtten må fortsette, og at en fastpris bør på plass.  Han mener også lønnen må opp, spesielt for lærere og andre i offentlig sektor.  – Det er ikke greit at det etter fem års utdannelse og 30 år som lærer er vanskelig å leve av inntekten. Det er jo helt feil. Det skal ikke være sånn. Kvaase er veldig spent på lønnsoppgjøret som er i gang for lærere som er organisert i fagforeningen Unio. – Vi er en million som bor alene, det bør være mulig å klare seg med litt frihet økonomisk når du jobber åtte timer hver dag. Da bør man ikke bekymre seg for penger. – Hvordan går det hvis renten nå heves fire ganger på et år, som det er varslet?  – Da må jeg skjære mer ned så man får betalt lånet. Enten være enda mer bevisst eller få seg en ekstrajobb, man må bare få det til å gå opp

Lønnen spises opp av strøm:  - Føler oss lurt


Da Liv Burud (64) så sporene som gikk i nærheten av viltkameraet, skjønte hun at det hadde vært en bjørn der og forsynt seg av elgkadaveret.  – Det var jo ganske spesielle bilder, når du ser hvordan bjørnen drar dette kadaveret og setter seg ned på baken med tungen halvveis ute. Jeg er veldig fornøyd, sier hun til VG.  64-åringen, som er bosatt i Risberget ved Finnskogen, forteller at hun satte opp kameraet etter å ha funnet elgkadaveret på bakken.  – Det gikk en uke, og da så jeg at kadaveret var flyttet, og at det gikk bjørnespor ved siden av. Da klarte jeg å legge to og to sammen, forteller hun.  Saken ble først omtalt i Østlendingen.  Viltkameraer er utstyrt med en bevegelsessensor som gjør at de tar bilder dersom noe kommer nært nok – for eksempel et vilt dyr.  Liv Burud forteller at dette er første gang hun har satt opp et viltkamera på egen hånd, selv om hun tidligere også har hjulpet sin fotointeresserte ektemann Trond Burud (70). – Vi bruker viltkameraer ut av egeninteresse, og for å dokumentere, sier han til VG.  – Det er litt artig at hun skulle få uttelling på det kameraet med én gang. Det er gjerne mest kråker og rev som dukker opp på sånne kadavre, så det at det kommer bjørn er litt overraskende, legger han til.  Respekt for rovdyr Ekteparet har hatt flere møter med rovdyr tidligere. I Finnskogen ved der de bor finner du nemlig alle de fire store, norske rovdyrene til lands – nemlig bjørn, ulv, jerv og gaupe. Det er først når du møter rovdyrene spontant at du får de virkelig spennende bildene, ifølge hobbyfotografen.  – Jeg har kameraet i hånden stort sett bestandig. Det er helt tilfeldig når du er så heldig og får et sånt møte. Det er veldig fascinerende dyr, sier han.  – Men dere er ikke redde for å bo så tett på rovdyrene?  – Vi er ikke redde – da hadde vi ikke kunnet bo her. Vi har for eksempel ulvespor over hele gårdstunet, svarer Burud.  – Det er alltid gøy å møte dem tilfeldig, men vi oppsøker de aldri bevisst. Man skal ha respekt for rovdyra, legger han til.


Mange russere ønsker ikke lenger å bo i hjemlandet. Men forsøk på å forlate Russland møter en rekke hinder. Med jobben i menneskerettsorganisasjonen Memorial var han allerede stemplet som «utenlandsk agent» i Russland, men da krigen mot Ukraina brøt løs, skjønte historieprofessor Konstantin Morozov at han måtte ut av hjemlandet.  I begynnelsen av mars erklærte Vladimir Putin at «nasjonale forrædere» og «femte kolonne» ville bli «spyttet ut som fluer». – Jeg var tvunget til å forlate Russland, sier professor Morozov til VG. Han snakker med VG på telefon fra eksil i Praha.  Her er de for tiden flere kolleger som har søkt tilflukt, også menneskerettighetsprofessor Dmitrij Dubrovskij, som VG tidligere har intervjuet i St Petersburg.  Å få til å dra var vanskelig nok i seg selv. Men med et visum til Tsjekkia som utløper om få dager, lever de myndighetskritiske russiske professorene fortsatt i uvisshet om hva neste tilfluktsland blir.  Søk etter «emigrasjon» Etter krigen startet kunne man se at søk på nettet etter ordet «emigrasjon» på russisk skøyt i været, viser analyser fra Google, skriver Guardian. Bare tre uker inn i krigen estimerte analytikere at omlagt 200.000 russere hadde forlatt hjemlandet, skriver BBC.  Nå har krigen pågått i ni uker, og det er fortsatt en jevn og stor strøm av russere som ønsker seg til andre land. Men svært mange stoppes før de kommer så langt.  Dette er noen av hindringene som møter en russer på veien ut av landet nå. Gjennomsøker mobiltelefoner På toppen av dette melder flere uavhengige kilder at agenter fra den russiske etterretningstjenesten sjekker telefonen og netthistorikken til reisende før avgang, på jakt etter noe de ser på som illojalt overfor det russiske regimet. – Særlig menn må vise mobiltelefonene sine. De sjekker om du har lagt ut noe om krigen eller Ukraina på sosiale medier, fordi har du «spredd falsk informasjon om spesialoperasjonen» for eksempel ved å bruke ordet «krig», kan du risikere store bøter eller fengselsstraff, sier Dmitrij Dubrovskij, som er professor i menneskerettigheter og tidligere førsteamanuensis ved Moscow Higher School of Economics.  Disse historiene bekreftes blant andre av intervjuer avisen Guardian har gjort.  Særlig de som vil reise med fly, kjøper ofte nye telefoner eller renser sosiale mediene før de drar, hevder professoren, slik at du ikke skal risikere å bli fengslet før avgang. Må videre I Praha så Dmitrij Dubrovskij for seg å skape et nytt liv sammen med kona og deres to barn.  Men nå har Tsjekkia, i likhet med flere andre europeiske land, stanset utstedelsen av visum til russiske statsborgere. Snart er de 90 dagene med opphold som et turistvisum åpner for, over.  Nå leter både Dubrovskij og kollega Konstantin Morozov og kona etter muligheter i et annet land. Hvis ikke må de vende tilbake til Russland, noe ingen av dem ønsker.  – Har dere vurdert å søke om politisk asyl? spør VG professor Morozov, som sukker litt før han svarer.  – Med status som politisk flyktning er det ikke mulig å jobbe og du kan ikke forlate landet. Dessuten kan du ikke motta stipender med tilskudd til vitenskapelig forskning. Og i noen land plasserer de politiske flyktninger i leir de første seks månedene. Vi ønsker å fortsette bidra til vitenskapen og forskning, sier krigsmotstanderen.  «Hjerneflukt» Den typiske russer som drar nå er ung, urban og høyt utdannet. Økonomiske eksperter advarer om at Putin nå står overfor en hjerneflukt, skriver både Business Insider og BBC. Mange av landets høyt utdannende ser ikke lenger en fremtid for seg selv i Russland, forklarer Andrei Kolesnikov, som er tilknyttet tenketanken Carnegie Endowment, til Guardian. – Denne flukten blir nasjonens forfall. Dette landet har ikke et veldig stort tilfang av talentfulle mennesker. Uten dem, kan ikke Russland utvikle seg, sier Kolesnikov til avisen.