For Frode Kolberg fra Fredrikstad ble nattens snøfall dråpen som fikk begeret til å renne over. – Jeg hadde håpet at vinteren skulle være over nå.  Den siste uken har våren latt vente på seg i store deler av Norge, med gjentagende snøfall, glatte veier og manglende hestehov i veikanten.  Fredag morgen våknet 52 somre gamle Frode Kolberg fra Fredrikstad til atter et hvitt lag utenfor soveromsvinduet. Da bestemte han seg for å ta grep.  – Vi hadde en forsmak på våren tidligere i mars, og jeg hadde håpet at vinteren skulle være over nå, sier Kolberg til VG.  52-åringen, som til daglig jobber som kjemikalieselger, brettet opp ermene, logget seg inn på finn.no og komponerte en annonse.  Med tittelen «Ubrukt snø gis bort mot henting», la Kolberg ut et bilde av sin egen gårdsplass. Så var det bare å vente på at tilbudene skulle renne inn.  – Jeg tenkte vel: «nå er jeg ferdig med vinter». Men, når det er som det er så får man snu det til noe positivt, sier han spøkefullt.  I annonsen forsøkte Kolberg å pynte det noe uvanlige tilbudet med triks fra sin lange erfaring innen salg.   «Har fått en vare som jeg ikke har bestilt, og ønsker da å gi denne bort til noen som har bruk for den. Varen er ubrukt og som ny, uten feil og mangler, men jeg har ikke behov for varen før til desember slik at jeg ønsker at andre får glede av denne. Nysnø, i bulk, ca. 10m3 må hentes. Gis bort til først til møllen-prinsippet», skrev han.  – Annonsen har fått rundt 1100 klikk, så det er nok mange som har fått seg en god latter over frokosten, legger han til.  I bunnen av annonsen tilbød Kolberg en kopp kaffe til den som ville komme og hente snøen utenfor huset hans. Annonsen lå ute fra rundt 07.30 fredag morgen, før den ble tatt ned i 15.00-tiden.  På tross av den fyldige beskrivelsen har reelle tilbud latt vente på seg, erkjenner 52-åringen.  – Nei, men det er litt artig. Noen har spurt om de kan hente den til uken, og det har kommet mange gode kommentarer, sier han og ler.  – Du er ikke så glad i snø?  – Jo da, jeg er glad i årstidene og snøen, gjerne en stund. Men det er noe rart når det nærmer seg påsketider. Da ser vi fremover mot våren og mindre tøy, svarer Kolberg.  Det var Fredriksstad Blad som først omtalte saken.  Les mer: Snøskred lammet Bergensbanen

Frode (52) fikk nok:  - Mange som fikk seg en god latter


SETERMOEN (VG) For få dager siden sendte Brigade Nords panserbataljon noen av sine stridsvogner til Ukraina. Onsdag kveld sjekker de ut fra leiren i Indre Troms for å delta i vinterøvelsen «Joint Viking».  Leopard 2A4 stridsvogner er Panserbataljonens tyngste våpen. Men nå måtte avdelingen stå for den største delen av donasjonen til Ukraina.   Bataljonssjefen, oberstløytnant Lars Jansen, sier han likevel skal klare å løse sitt oppdrag med de vognene han har igjen. Jansen og hans personell kan nå se fram til en uke med lite søvn og overraskelser ute i det strenge vinterværet i Troms.  De skal jobbe tett sammen med soldater fra US Marine Corps, som de har delt leir med de siste par månedene. Har mindre igjen  Panserbataljonen inngår i den norske mekaniserte brigaden. De reiser nå ut i terrenget, blant annet med sine gjenværende Leopard stridsvogner og et antall CV90 kampvogner med infanterisoldater. De pansrede kampvognene beskytter soldatene under transport, og kan få dem raskt fram i det krevende nordnorske vinter-terrenget.   Øvelsens scenario er å slå tilbake et tenkt angrep mot Norge fra et oppdiktet land. 20.000 norske og allierte soldater deltar:  Om lag 12.000 på «Joint Viking», mens 8.000 deltar i den britisk-ledede marineøvelsen «Joint Warrior». Panserbataljonen, med base på Setermoen i Indre Troms, har avgitt sin betydelige del av stridsvognene som regjeringen i februar vedtok å donere til Ukraina. – Vi har fortsatt godt med ressurser til å trene og øve, sier bataljonssjef Jansen til VG. –  Å donere materiell fra vår organisasjon til å forsvare Ukraina, gjør at vi har mindre enn vi hadde. Men det er en korrekt beslutning av hensyn til sikkerhetssituasjonen i Europa, og noe hele min organisasjon stiller oss bak. Jeg er helt sikker på at de vil gjøre en viktig jobb for Europa, sier han til VG.  40 år gamle  Det norske forsvarets stridsvogner er 40 år gamle. De ble anskaffet brukt fra Nederland for 20 år siden, og er oppgradert flere ganger. Men nå nærmer de seg raskt pensjonsalder. Alderen tynger: – VI har veldig flinke folk som kjenner systemene godt og som bruker mye tid på å holde stridsvognene i gang. Vognene er «ship-shape» og klare til kamp, sier Jansen. –  Men som med en 40 år gammel bil: En slange kan jo sprekke, og det skjer stadig oftere. Så vi bruker mye ressurser på å holde dem gående. Derfor er vi veldig godt fornøyd med at regjeringen har skrevet kontrakt på nye stridsvogner, legger han til. De første nye Leopard stridsvognene, fra den samme tyske produsenten, kommer i 2026.  Beslutningen om å fornye stridsvogn-flåten var omstridt. Forsvarssjef Eirik Kristoffersen fremmet et råd før jul om å heller anskaffe kampluftvern og langtrekkende presisjonsild og helikoptere.  Men Jansen støtter anskaffelsen: – Ja, jeg mener det var en lykkelig beslutning både for panserbataljonen og for Hæren, og for forsvaret av Norge. Sjefen for Hæren har sagt tydelig at han ønsket seg nye stridsvogner. I vårt samvirkesystem i Brigade Nord  er stridsvogner en vesentlig part, sier Lars Jansen. Det nyeste  Mens stridsvognene er fra 80-tallet, så er stormpanservognene så godt som nye: – Vår vogn er en 2016-modell. Disse stormpanservognene regnes som de verdens mest avanserte. Så vi er godt stilt, sier  Anna Frederikke Warvik.  Hun er  vognkommandør på en av Panserbataljonens stormpanservogner. – Hvordan merker dere at avdelingen har færre stridsvogner? – Det treffer ikke oss direkte. selv om avdelingen blir litt mindre. Så er det min forståelse at bataljonen vil få nytt materiell om få år, sier hun. I vognen har hun med seg vognfører Alexandra Ruud, pluss en skytter og åtte infanterisoldater.  – Har krigen i Ukraina endret tjenesten og måten dere øver på? – Egentlig ikke. Vi trener og øver slik vi gjorde før krigen, svarer Ruud


(Arsenal - Sporting 1–1 e.e.o., 3–3 sammenlagt, 3–5 på straffer) Det måtte 120 minutter fotball og straffespark til for avgjørelsen. Martin Ødegaard og Arsenal røk ut av Europa League mot portugisiske Sporting. Straffene ble tatt foran målet i bortesvingen med Sporting først ut. Gjestene satte sin første. Så var det duket for Martin Ødegaard, med Arsenals første. Han sendte keeper feil vei, la den til høyre for Adán og jublet vilt med hjemmefansen. Lagene fulgte hverandre videre til 2–2. Det samme til 3–3, selv om begge lags keepere var nære å ta forsøkene fra Trossard og Inacio. Men så: Arthur Gomes scoret Sportings fjerde straffe. Gabriel Martinellis forsøk var derimot elendig. Midt i mål og svakt. Keeper Adán og den påfølgende avgjørende straffen fra Nuno Santos stoppet Arsenals drøm om videre avansement.  Viaplay-ekspert og tidligere Eliteserie-profil Pål André Helland stusser etter kampen over at Arsenals keeper Aaron Ramsdale ikke reddet en eneste straffe. – Når du går rett vei fem av fem ganger, så bør han klare å holde hvert fall én av dem ute, sier han i studiosendingen.  Statistikken før straffekonkurransen: Martin Ødegaard gjorde sin jobb og satte straffen, men det ble med det pluss 20 minutter i ekstraomgangene. – Jeg føler vi gjorde nok i mange deler av kampen, men totalt sett var vi ikke på nivået vi skal være på. Men det var jevnt og kunne gått begge veier, sier han til britiske BT Sports. – Sporting er et bra lag. Vi må gi de kreditt for kampen de leverer også. – Jeg er skuffet. Vi ville få til noe i denne turneringen. Nå handler det bare om å slå tilbake på søndag i Premier League, sier han. Arsenal møter Crystal Palace på hjemmebane førstkommende søndag. Ødegaard benyttet også anledningen til å peke på det større bildet: – Vi må huske på at det har vært en fantastisk sesong. Vi har gjort utrolige ting i år. Det var et stort mål å komme videre i Europa League, så det er en stor smell, men nå handler det om å gjøre en god avslutning i ligaen. Avgjørelsen falt altså til slutt i London-regnet torsdag kveld, etter en lang og intens batalje mellom serielederne i England og Sporting. Klubben ligger på fjerdeplass i den portugisiske ligaen, men Arsenal fikk et aggressivt og kontringssterkt lag på besøk, som tok Ødegaard og hans menn hele veien til 11-metersmerket. Ekstraomganger var neppe ønskelig for Mikel Arteta og co. med et tettpakket Premier League-program der de jakter sitt første ligagull siden 2003/04-sesongen. Nøyaktig 100 minutter skulle det ta før Martin Ødegaard skulle få entre scenen. Da han først kom innpå ble han møtt med et øredøvende jubelbrøl fra hjemmepublikummet.  Arsenal presset på mot et tungt og tilsynelatende utslitt Sporting-lag i sluttminuttene av ekstraomgangene. Men det skulle gå hele veien til straffekonkurranse.  Irrelevant for kampen, men oppsiktsvekkende for mange, var at en gjest fra over dammen hadde tatt turen til Emirates en torsdag i mars. Kim Kardashian ble spottet på tribunen i andreomgangen sammen med sønnen Saint West. Han skal visstnok være Arsenal-supporter, noe som kom fram i slutten av januar da han poserte i Arsenals bortedrakt i forbindelse med en bursdag.  I en intens og kaotisk førsteomgang var det Arsenal som hadde tatt ledelsen etter at Gabriel Martinelli tvang Sportings sisteskanse til å gi en retur som Granit Xhaka kom først på. Sveitseren satte ballen kontant i buret til 1–0. På det tidspunktet hadde Sporting startet friskt, og de var farlig frampå med flere signatur-kontringer i førsteomgangen, uten at de fikk gevinst for det. Det var derimot Pedro Gonçalves’ utrolige scoring som skulle stjele showet i ordinær tid på den regntunge Emirates-matten. Selv fra nærmere 50 meter var det ingenting keeper Aaron Ramsdale kunne gjøre med langskuddet. Det gikk til ekstraomganger. Der kom innbytter Leandro Trossard fryktelig nære etter å ha blitt spilt gjennom alene med keeper fra skrått hold. Men Adán fikk kroppen på skuddet og ballen gikk i stolpen og ut


AUSTIN (VG) De gledet seg til å bli mødre, men svangerskapet ble en trussel mot deres egne liv. Likevel ble de nektet abort i Texas. Ettbarnsmor Lauren Miller fra Dallas var gravid med tvillinger. Etter tolv uker fikk det ene fosteret diagnosen trisomi 18 – hjernen var deformert, bukveggen og hjertet var underutviklet.  I tillegg hadde hun selv allerede tilbrakt seks uker på sykehus som følge av diagnosen ekstrem svangerskapskvalme. En spesialist ga beskjed om at hun trengte en abort, av hensyn til den friske tvillingen og hennes egen helse.  Men i et Texas etter tilsidesettingen av den såkalte Roe-avgjørelsen, kan en lege bli dømt til 99 år i fengsel for å utføre abort på et foster som fortsatt har et hjerte som slår.  Og den alvorlig syke tvillingens hjerte banket fortsatt. Søksmål Lauren Miller er nå én av fem kvinner som saksøker delstaten Texas sammen med organisasjonen Center for Reproductive Rights.  Texas har innført flere overlappende forbud mot abort siden høsten 2021. Inngrepet ble kriminalisert i fjor etter at USAs høyesterett satte til side Roe-avgjørelsen fra 1973 – og slik fjernet den nasjonale retten til abort. Lovene åpner for unntak i medisinske nødssituasjoner, men det er høyst uklart hva dette vil si. Dette etterlater leger og gynekologer i usikkerhet og forvirring.  Konsekvensen er at gravide med alvorlige, livstruende komplikasjoner blir overlatt til seg selv helt frem til de står døden nær, om de ikke reiser ut av delstaten. Så hva er egentlig en medisinsk nødssituasjon i Texas etter dagens abortlover? Det er spørsmålet saksøkerne vil få avklart. – Hvorfor ikke unntak? – Det var så forvirrende. For meg virket det så åpenbart siden det var så mange abnormaliteter. Hvordan kunne det ikke være unntak for noe sånt? sier Miller til VG. Dallas-kvinnen forteller at hun ikke engang kunne få svar på spørsmål de stilte. – Legene ba om unnskyldning fordi de ikke kunne si noe, på grunn av lovene. Det var så fortvilende, sier hun.  For Miller og ektemannen ble løsningen å fly over to timer til delstaten Colorado, som har opplevd en massiv tilstrømming av kvinner som ønsker abort – men ikke kan få det der de bor.  I dag er hun fortsatt gravid med den friske tvillingen.  – Jeg var så heldig som hadde tilgang til et nettverk og leger utenfor Texas, for å få den hjelpen jeg trengte. Jeg vet at ikke alle har det, og jeg følte meg skyldig for det oppe i det hele, sier Miller.  – Enda vanskeligere å bli gravid Tirsdag formiddag deltok flere av kvinnene på en pressekonferanse foran delstatskongressen til Texas i Austin.  Søksmålet er det første i sitt slag.  – Akkurat nå utsetter abortforbud kvinner for dødsrisiko, sykdom, skader og fertilitetstap, sa Nancy Northup, leder for Center for Reproductive Rights. Amanda Zurawski er en av disse. Etter 18 måneders kamp for å bli gravid gjennom assistert befruktning, opplevde hun livmorhalssvikt i uke 17.  Willow, som var navnet de hadde gitt datteren i magen, ville ikke overleve, men hjertet banket fortsatt. I stedet for å bli gitt en abort, utviklet Zurawski blodforgiftning.  – Ville Willows hjerte stoppe, eller ville jeg havne døden nær? spurte Zurawski de fremmøte på pressekonferansen. Blodforgiftningen skadet en av egglederne hennes og medførte at hun til slutt ble gitt en abort. – Denne skaden, som kunne vært unngått, vil gjøre det enda vanskeligere for meg å bli gravid igjen, sier Zurawski.  Ny trussel: Abortpiller I USAs nye abortvirkelighet, uten nasjonale rettigheter, er det nå opp til hver enkelt delstat å lage sine egne lover.  Det skaper forvirring, usikkerhet og rettigheter som endrer seg med søksmål, folkeavstemninger,  og om det er demokrater eller republikanere som har flertallet i delstaten.  I dette landskapet har tilgang til abortpiller – for eksempel sendt i posten – blitt en måte for kvinner å gjennomføre hjemmeaborter på i delstater hvor det er forbud


Mens mange av de gamle heltene har sviktet Vladimir Putin (70) etter invasjonen, står denne nye popstjernen fremst på scenen når presidenten skal feire krigen. Shaman (31) har en fanskare av unge og ikke fullt så unge kvinner - som overøser han med blomster og kosedyr når han opptrer. Men han er også Kremls helt. – Han blir brukt til å bygge opp patriotismen, spesielt hos den unge generasjonen, om det som skjer i Ukraina, sier Inna Sangadzhieva, avdelingssjef i Helsingforskomiteen og selv russisk. – Til syvende og sist er det nok et spørsmål om penger; hvor mye er Kreml villig til å bruke for å kjøpe lojaliteten til de ulike sangerne, tror Sangadzhieva. – Artistene må velge side. Og de vet at bankkontoen blir størst om de støtter regimet. Et lite søk viser at Shaman er blitt stor i Russland. Stor. Skolebarn over hele landet synger hans «Ja russkij», «jeg er russisk» («russisk» er i denne sammenheng folkeslaget russere, ikke russiske statsborgere). Krigen omtales som kjent som «militær spesialoperasjon» i Russland. Musikk-kritikeren Jan Sjenkman skrev i Novaja Gazeta Europa: – Han er stemmen til «spesialoperasjonen». Han heter egentlig Jaroslav Dronov. Da Putin skulle markere ettårsdagen for fullskala invasjonen i Ukraina, var Shaman selvskreven som artist på det patriotiske møtet på Luzjniki stadion, der VM-finalen i fotball gikk i 2018. Shaman fremførte den gang «Vstanem», eller «La oss reise oss», som er en hyllest til russiske veteraner, og der han blant synger om at «Gud og sannheten er på vår side». Også da Putin feiret annekteringen av fire ukrainske regioner i slutten av september, sto de på samme scene. Den gang ledet den blonde karen fremføringen av nasjonalsangen. Shaman har også reist til de annekterte områdene, først til Krim, senere har han holdt konserter i Luhansk, Mariupol og Kherson-området. Som så mange andre russiske popstjerner har han en solid klassisk musikkutdanning i bunn. Han har gått veien via den russiske utgaven av X-Faktor (3. plass) og The Voice (2. plass). Det virkelige gjennombruddet kom likevel ikke før han begynte å synge patriotiske sanger. Siden 2020 har han opptrådt under psevdonymet Shaman. Patriotisk, Kreml-støttet popmusikk er ikke noe nytt for det moderne Russland, der Putin har vært den sterke mann siden nyttår 2000 og der regimets favorittartister gjerne er mer eller mindre nasjonalistiske. Mange andre - og større - kulturpersonligheter har valgt å forlate landet på grunn av politisk press eller for å signalisere motstand. Andre har uttalt seg mot krigen, bare for å se konsertene eller utstillingene sine bli avlyst. Blant dem som har markert sin motstand mot krigen, er popdivaen Alla Pugatsjova, som er Russlands største kjendis. Hennes mann, komikeren Maksim Galkin, er også en stor medieprofil. De har valgt å flytte til Israel. – Jeg tror Pugatsjovas stemme er viktig, sier Inna Sangadzhieva i Helsingforskomiteen. – Hennes støttespillere er til dels de samme som stemmer for Putin, kvinner 45+. Hennes kritiske kommentarer om krigen er av stor betydning. Det er viktig at hun så tydelig har tatt avstand fra krigen. – Når dette over, kommer Pugatsjova tilbake som «dronning», tror Sangadzhieva.


Anne Kjersti Kalvå (30) ble treer og beste norske kvinne på 10 km. klassisk i svenske Falun. Favoritten Kerttu Niskanen (34) innfridde og vant. Jessie Diggins hadde på forhånd 145 poeng opp til verdenscupleder Tiril Udnes Weng, som ikke var i nærheten av å  komme på pallen fredag og dermed tapte mye til amerikaneren i sammendraget. Weng endte som nummer ti.  Det skiller dermed 123 poeng til Diggins, som ble nummer fire. Kerttu Niskanen var suveren i fredagens renn, og har nå 204 poeng opp til Udnes Weng i verdenscupen sammenlagt. – Det blir viktig for Tiril å unngå uhell i lørdagens sprint, sier TV3-ekspert Niklas Dyrhaug på direkten. – Jeg har troen på Tiril, fastslår Marthe Kristoffersen i TV3-studio. – Vi heier veldig på Tiril og har tro på at Tiril går seirende ut av duellen, sier Anne Kjersti Kalvå, som tok sin tredje pallplass i verdenscupen denne vinteren. Hun var 22,3 sekunder bak finnen i mål. Tyske Katharina Hennig avsluttet sterkt og ble nummer to. – Det var artig å gå et bra løp i dag, sier Anne Kjersti Kalvå til TV3. – Det var tidenes mulighet i dag. Jeg hadde lyst til å krige om seieren. Men Kerttu hadde en god dag i dag, og jeg hadde ikke sjanse. Den svenske stjerneduoen Ebba Andersson og Frida Karlsson måtte kaste inn håndkleet. Begge har blitt forkjølet etter VM og sto over dagens renn. Lagvenninnen Jonna Sundling pangåpnet og fikk opp stemningen blant tilskuerne på Lugnet - men fikk etter hvert merke tempoet. Anne Kjersti Kalvå derimot gikk bare fortere og fortere. Det samme gjorde Niskanen og Hennig. – Jeg var veldig usikker på formen, sier tyskeren til TV 3. Heidi Weng gikk sterkt og ble nummer syv. – Jeg var utrolig sliten, men jeg blir ikke stiv. Jeg orker bare ikke å gå meg i kjelleren, sier hun. Ingvild Flugstad Østberg åpnet svakt og klarte aldri å kjempe i toppen. Sykdommen etter VM har tydeligvis satt henne tilbake. Søndagens femmilvinner Ragnhild Haga var heller ikke blant de beste.  Det var en tøff 10 km der avstandene etter hvert ble store.


I et innlegg på sin Instagram-profil går Jørgine Massa Vasstrand (33) hardt ut mot Trine Dehli Cleve (62). Dommeren kaller anklagene for «vås».  Influenceren Vasstrand kom på annenplass i «Skal vi danse», da hun tapte mot skuespilleren Cengiz Al i lørdagens finale.  Dagen etter finalen publiserte Vasstrand et innlegg på sin Instagram-profil, hvor hun takker alle som har støttet henne gjennom danse-reisen. I innlegget kommer hun også med kritikk rettet mot «Skal vi danse»-dommer Cleve. – Og så tenker jeg det er på sin plass å nok en gang tre av parketten for siste gang med litt skandale. Så jeg velger å avslutte med en pitteliten fuck you til Trine. Om en jente skal klare å ta seieren på et eller annet tidspunkt burde man muligens sette inn en hoveddommer som lar seg imponere, sjarmere og inspirere like mye av begge kjønn, skriver Jørgine.  Cleve selv kjenner seg ikke igjen i Vasstrands beskrivelse.  – Jeg ga henne tre tiere og syntes hun var helt fantastisk på parketten på lørdag, sier Cleve til VG.  – Men hva med at hun antyder at du lar deg imponere mer av menn?  – I min verden er det bare vås. Jeg dømmer ut fra dans. Jeg ser på dansen og ikke personene bak, sier Cleve, som har vært i dansesporten i en årrekke.  – Hvis hun føler at jeg har noe imot henne vet jeg ikke hvor hun har det fra. Det får hun ta på sin regning, sier Cleve. I løpet av de 17 sesongene med «Skal vi danse» har kvinner løftet trofeet seks ganger.  Dette var Katrine Moholt (2006), Lene Alexandra Øien (2008), Hanne Sørvaag (2012), Agnete Johnsen (2014), Adelén Rusillo Steen (2015) og Helene Olafsen (2017).


Fritz Aanes (44) og Stig-André Berge (39) skulle egentlig trene brytelandslaget til etter Paris-OL i 2024. Nå slutter de med umiddelbar virkning.  Nå gir de to seg som landslagstrenere for herrebryterne før kontrakten går ut.  – Det blir vanskelig å videreføre den jobben som er påbegynt når vi og utøverne står så langt fra hverandre. Det handler om vår filosofi og vårt system som vi tror på, og det kommer vi ikke til å vike fra, sier Fritz Aanes og Stig-André Berge i en pressemelding.  VG har forsøkt å få kontakt med Aanes og Berge. De har foreløpig ikke besvart våre henvendelser.  – Det har vært en grundig og ryddig prosess. Det var viktig å lytte til utøverne og trenerne. Summen er at de ikke er enige om veien videre, og da avslutter Stig-André og Fritz trenerjobbene nå, sier sportssjef Erik Rønstad til VG.  – Hvem skal ta over midlertidig eller permanent? – Det er for tidlig å si. Nå må vi legge kabalen fra mandag av for hver enkelt utøver, og så legge en plan frem mot EM i 2023.  Hovedtrener siden 2017 Aanes har vært hovedlandslagstrener siden 2017, og en del av trenerteamet siden 2013. Han innførte tidlig «sentraliseringsmodellen» som innebar at landslagsbryterne i hovedsak skal trene sammen på tvers av vektklasser i Oslo.  Berge ga i sin aktive karriere sentraliseringsmoddellen mye av æren for sin egen suksess, og gikk inn i trenerrollen etter at han la opp like etter Oslo-VM i 2021. Berges karrierehøydepunkt var bronsemedaljen i OL i 2016. – Norges Bryteforbund, Fritz og Stig-André skilles som gode venner, og ønsker hverandre alt godt for fremtiden. Norges Bryteforbund vil også takke de for alt det de har betydd for norsk bryting, både som utøvere, trenere og ambassadører sier generalsekretær Morten Sandnæs i pressemeldingen.  Kritiserte utøverne Etter bryte-VM i september gikk landslagstrener Fritz Aanes hardt ut og kritiserte utøverne. Ingen av de norske herrene var i nærheten av medalje i Beograd.  – Det er en kjip følelse som trener når du føler at du ofrer mer enn utøverne. Noen ganger må man ta ansvar som trener, men ikke her. Det er ikke noe feil med programmet, det er feil med utøverne, sa Aanes til NRK.   Det skapte reaksjoner både blant utøverne og i brytemiløet. De siste ukene har det vært hektisk møtevirksomhet for å evaluere 2022-sesongen, og planlegge for 2023. NRKs dokumentarserie «Hodet i klemme» har sørget for stor oppmerksomhet rundt de norske bryterne. Sesong én ble vist  i 2021, og sesong to har premiere i 2023.  I serien er Aanes naturlig nok en av de store profilene, og han fikk Gullruten for «Årets deltaker», mens serien fikk prisen for «beste karakterdrevne dokumentarserie».  Aanes er også deltager i årets «71 Grader Nord Kjendis».  VG+ portrettintevju om Aanes: Utbryteren To store medaljer i 2022 Grace Bullen tok VM-sølv i Beograd, men er ikke under Berge og Aanes’ ledelse. Kvinnebryterne konkurerer i fristil, mens de norske landslagsherrene bryter gresk-romersk stil.  I oktober sto Exauce Mukubu for et solid høydepunkt da han på suverent vis tok gull i U23-VM. 21-årigen hadde da Berge i sitt hjørne, mens Aanes også var i teamet rundt unggutten.  Mukubu ble kastet ut av landslaget i august, og hadde tatt oppkjøringen til mesterskapet utenfor landslaget.  – Landslagsledelsen har ikke vært så forståelsesfull med alt som er skjedd, sa Mukubu etter at han hadde mottatt gullmedaljen i 82-kilosklassen. Mukubu har også tidligere vært kritisk til hvordan Aanes har utført trenerrollen. TV-serien «Hodet i klemme» viser at det er stadige konflikter mellom Aanes og utøverne, men hans direkte stil har også skapt noen følsomme og magiske øyeblikk. – Folk misliker at jeg stikker hodet mitt frem, men det har jeg alltid stått i


PÅ VEI TIL QATAR (VG) «Hvorfor boikotter ikke dere i mediene dette mesterskapet, da?» Disse ordene skrives på hjemmekontoret, ved siden av en halvpakket koffert. Inngangsbilletten til Qatar, det såkalte Hayya-kortet, er printet ut og beskjeden om en innvilget plass på åpningskampen tikket nettopp inn. Det nærmer seg avreise for QR 176. Qatar Airways. Deretter venter Doha. Kolleger fra inn- og utland er allerede på plass, og strømmen av pressefolk som reiser til ørkenstaten vil tilta i styrke fremover. Men er det riktig av oss å reise? Eller skulle mediebedrifter valgt å boikotte et så omdiskutert mesterskap?  Spørsmålene har allerede vært mange om hvordan journalister og redaktører kommer til å forholde seg til VM i Qatar. Er vi en gjeng med hyklere og dobbeltmoralister? Særlig i sosiale medier dukker temaet om medienes rolle jevnlig opp. Nå skal mediene rapportere fra Qatar, i et klima som ikke blir noe mindre betent av Gianni Infantinos åpningstale. Der gikk FIFA-bossen rett i strupen på det han mener er urettferdig kritikk. Han uttalte at han ved VM-starten føler seg som en migrantarbeider og som en homofil, som en qatari og en araber, og han trakk noen paralleller som ikke akkurat styrket troen på menneskesynet i den mektige fotballorganisasjonen.  At Infantino sammenligner det tragiske bakteppet med mobbing på grunn av hårfarge, er så absurd at det knapt er til å tro. Men denne holdningen på toppen i FIFA, er journalistikk, faktakontroll og analyser av fotballens utvikling viktigere enn noensinne.  Medienes rolle rundt kontroversielle mesterskap er både enkelt og vanskelig på samme tid. Den krevende biten handler om at det åpenbart finnes dilemmaer på mange kanter, i en verden som både handler om journalistikk og butikk. Medieavtaler er sterkt medvirkende til å drive pengegaloppen i idretten fremover, og sport er åpenbart en viktig driver for å tiltrekke lesere og seere. Spesielt for mediebedrifter som har investert tungt i en rettighet, vil det jevnlig oppnå problemstillinger rundt nærhet, avstand, partnerskap og uavhengighet.  Et verdensmesterskap som det vi nå skal inn i, setter alt mye mer på spissen enn vi er vant til. I Norge vil balansen være aller vanskeligst for TV 2 og NRK, som skal vise kampene, men også andre føler på den journalistiske knivseggen vi skal balansere på. På mange måter er det to helt ulike faglige øvelser vi står overfor, som på en eller annen måte skal sameksistere.  Ingen vet helt hvordan balansen mellom det kritiske blikket og formidlingen av sportsøyeblikk kommer til å bli i praksis. I skrivende stund har de store redaksjonene landet på en linje der man skal forsøke å tegne hele bildet. De tøffe spørsmålene skal stilles, men det skal også være rom for å dekke fotballkamper mer eller mindre som vi er vant til. Det valget vil nok bli kritisert fra to kanter. Noen mener mediene blir brikker for sportsvaskingen idet vi gir FIFA og arrangøren den sportslige omtalen de ønsker seg. Andre vil argumentere med at idrett og politikk er separate størrelser, og vil helst nyte fotball uten forstyrrelser den neste måneden. Det er ingen enkel oppgave å forene ulike hensyn. Det vi i pressen i alle fall bør være åpne og ærlige om, er at vi opererer i et område der det er tett mellom glasshusene. Det er også en kjensgjerning at det ikke bare er fotball-ledere som har sviktet i Qatar-spørsmålet. Med noen svært hederlige unntak sov mediene altfor lenge, før de nødvendige kritiske innfallsvinklene dukket opp for alvor. Det er mye som er flaut sett i ettertid. Unnfallenheten henger nok sammen med at vi for lenge var for opphengt i terminlister i stedet for også å ta samfunnsoppdraget nok på alvor. Det er hevet over tvil at pressen fortjener sin del av kritikken. Den enkle siden av diskusjonen handler om at det tross alt er ganske åpenbart at journalistikk med nærvær er nødvendig.  Kanskje har det aldri vært viktigere å være til stede i et mesterskap enn akkurat dette


De første som kom til stedet startet livreddende førstehjelp frem til nødetatene kom, men livet sto ikke til å redde.  De pårørende er varslet, bekrefter politiet i Sør-Øst på Twitter. De fikk først melding om ulykken klokken 05.59, får VG opplyst av operasjonsleder Merete Kvaal.  Ulykken skjedde på Bjuneveien i Re i Tønsberg kommune. Tidlig mandag morgen jobbes det på stedet med å bekrefte årsakssammenheng.  – Det jobbes fortsatt på stedet med informasjonsinnhenting for å kartlegge årsak og hendelsesforløp, melder politiet klokken 09.41. Ulykken har skjedd da ATV-en traff i et stort tre som lå over veien. Brannvesenet bisto ambulansepersonellet på stedet.  – Veien er stengt etter ulykken som har skjedd mellom Ødegården og Kåpe-krysset, sier brannmester Thomas Nordby. Startet livreddende førstehjelp Innsatsleder Bernt Aamodt fra politiet på stedet sier til ReAvisa at Statens vegvesens ulykkesgruppe er varslet og på vei til stedet.  Han forteller til avisen at de som kom først til skadestedet startet hjerte- og lungeredning frem til nødetatene kom frem.  Fv 3206 Bjuneveien var mandag morgen stengt som følge av ulykken. Politiet har meldt om en rekke trafikkulykker i Sør-Øst mandag morgen.


Beskrivelsene av Atle Antonsens krenkende atferd mot Sumaya Jirde Ali vekker sterke følelser blant andre Discovery-profiler. Ronny Brede Aase sier saken har vært en vekker.  Torsdag kveld var profilene i  Warner Bros. Discovery samlet til lanseringsfest for vårens programmer på Michaels Restaurant på Briskeby i Oslo.  VG snakket med flere av mediehusets profiler om hvordan de reagerer på at Atle Antonsen er politianmeldt for hatytringer mot Sumaya Jirde Ali.  Politiet har fullført etterforskningen, og saken ligger nå til påtalevurdering.  Ekteparet Ronny Brede Aase og Tuva Fellman uttaler begge at saken opprører dem, og at saken har vært en vekker.  – Jeg synes det er utrolig vondt. Det er forferdelig å lese den Facebook-posten. Jeg blir sint og lei meg, sier Tuva Fellman.  – Det er ingen tvil om at det er opprivende og ubehagelig å lese den skildringen, sier Ronny Brede Aase og viser til Jirde Alis Facebook-post.  Han legger til at han kun har lest hennes skildring, og at han avventer resultatet av politietterforskningen.  Atle Antonsen gir torsdag kveld uttalelser via sin advokat Marianne Klausen.  – Han har erkjent at det er en viktig oppgave å forstå hvordan han fremstår for andre, og forandre sin væremåte, sier Klausen til NTB. Gjennom sin advokat går Antonsen også ut mot hetsende kommentarer mot Jirde Ali i kommentarfelt og på meldinger. Flere aviser har også måttet stenge sine kommentarfelt om saken.  – Han har merket seg kommentarene. Han er oppriktig lei seg for at mennesker som han har såret, opplever å bli hetset på det groveste i det sosiale medier. Han synes det er forkastelig at noen tar hans oppførsel til inntekt for sitt syn og sine meninger, sier Klausen. Antonsen har ikke tatt stilling til fremtidige TV- og radioopptredener, utover å be om fritak fra Misjonen på P4.  – Han er opptatt av å ta innover seg hvordan han har opptrådt og er blitt oppfattet av andre. Det er hovedfokuset per nå, sier Klausen.  Atle Antonsen har via sin advokat blitt forelagt uttalelsene i denne saken, men ønsker ikke å kommentere.  Calle Hellevang Larsen er på Discoverys arrangement for å promotere sitt nye program «Calles gale verden».  Han sier til VG at saken mellom Atle Antonsen og Jirde Ali «først og fremst er utrolig lei».  – Jeg blir overrasket hver gang folk jeg ser opp til står i slike saker. Det skjer fra tid til annen, og det er alltid like ubehagelig og vondt, sier han.  Komikeren forteller at han har jobbet med Antonsen ved et par anledninger og at de har vært på et fåtall festlige tilstelninger sammen.  Atferden som Jirde Ali har beskrevet representerer ikke Antonsen slik han kjenner ham.  – Jeg har aldri opplevd ham sånn. Jeg har alltid opplevd ham som en kosebamse de få gangene, som jeg kan telle på tre fingre, jeg har vært innen festlig sammenheng med ham, sier Hellevang Larsen.  I tidligere nevnte Facebook-innlegg forklarer Antonsen at det var et «ekstremt klønete forsøk på å være morsom.  Calle Hellevang sier til VG at han i utgangspunktet mener at det skal være lov å tulle med alt, men at det må gjøres med smak og stil.  – Jeg synes det blir for dumt å ikke gjøre det. Men det bør skje i andre settinger enn privat, ute og full. Det er litt feil setting å gjøre det der da, sier han.  – Man fint kan tulle med etnisitet og bakgrunn – hvis man gjør det riktig. Og hva er riktig? Det kommer an på vitsen.

Discovery-profiler etter Antonsen-anmeldelsen:  - Blir sint og lei meg


ALPE CERMIS (VG) Frida Karlsson (23) var bevisstløst etter hun vant Tour de Ski og ble fraktet bort i båre. Hun innrømmer at hun var redd, mens hjemme i Sverige var mamma Mia Karlsson urolig for datteren.  – Jeg husker ikke så mye fra målgangen, men kanskje mer fra jeg begynte å våkne til liv. Jeg tror aldri jeg har vært så sliten. Hodet ville, men kroppen sa bare stopp, sier Frida Karlsson da hun møtte pressen på hotellet rundt tre timer etter målgang. Karlsson lå tilnærmet urørlig i målområdet i et drøyt kvarter etter å ha sikret Tour de Ski-seieren, mens hun fikk hjelp. – Det har skjedd før og jeg blir veldig redd, men nå er det som før og jeg skal feire Tour de Ski-seieren, sier Karlsson og smiler. Også under OL sist vinter ble hun hjulpet bort fra målområdet totalt utslitt.  Til slutt vant hun touren med 33 sekunder. På vei mot mål, husker hun ikke noe.  – Jeg hadde det så innprentet hos meg at jeg skulle over mål, det var det som reddet meg. I dag var det virkelig hardt og vondt, dessverre. Men jeg er så himla stolt over meg selv som kom til mål, og til og med vant. Mor og manager Mia Karlsson så Frida Karlssons Tour de Ski-seier mellom prolog og utslagsrunder i en sprint i svenske Matfors, hvor lillesøsteren Hannah går renn. – Det var fullt med folk og glede når hun gikk over mållinjen. Da var det 20 minutter igjen til Hannahs løp, så vi testet ski samtidig som jeg hadde kontakt med landslagsledelsen. Jeg hadde så gjerne ville holde henne i mine armer, se henne i øynene og høre at hun hadde det bra – det er det absolutt viktigste, sier Mia Karlsson til VG. – Snart så, mamma!, svarer Karlsson når VG gjenforteller morens utsagn.  – Skremmende, sier Tiril Udnes Weng til VG om bildene av Karlsson. – Det er ekkelt, men jeg så at hun rørte på seg, så da ble jeg ganske rolig. Jeg vet at hun er god til å ta seg ut. Jeg var ikke redd, beskriver lagvenninnen Anna Dyvik til VG. Frida Karlsson ble liggende i målområdet og fikk tilsyn av flere personer. Hun ble etter hvert fraktet ut på båre – og hun var ikke til stede da den svenske nasjonalsangen ble spilt på toppen av monsterbakken i Val di Fiemme. TV 2s langrennsekspert Petter Northug reagerte overfor egen kanal: – Hva er det som skjer!? Her er det seiersseremoni, med Sveriges nasjonalsang uten Frida Karlsson på toppen pallen. Dette er ikke bra. Her burde arrangøren ha ventet til Frida kom til hektene. Kanskje en gang i livet du får oppleve dette, sier Northug. – Jeg har ikke opplevd det før. Det føles rart å se på en premieseremoni der vinneren ikke er til stede, sier Vidar Løfshus i Viaplays vinterstudio. – Jeg er kritisk til måten dette gjøres på, uttalte han senere. – Man burde sett an situasjonen, snakket med det svenske teamet og sjekket om man kunne ventet en halvtime, sier Martin Johnsrud Sundby. Den øverste plassen på pallen sto tom, mellom den finske tour-toeren Kerttu Niskanen og treer Tiril Udnes Weng. – Det er veldig skumle bilder, sier ekspert Per Forsberg i Viaplay. – For en kjempeinnsats av Frida. Hun er helt utslitt og må få hjelp, sier Viaplays ekspert Anna-Karin Strömstedt. – Det er skummelt. Det suger å se slikt, sier Jessie Diggins. Trener Per Nilsson virket rolig, men var ikke oppdatert på Karlssons status da han snakket med VG. – I en tour kan det plutselig smelle. Jeg tipper det er litt det, svarer Heidi Weng på spørsmål om hvorfor hun tror det skjedde med akkurat Frida Karlsson. – Jeg er vant til at Therese Johaug går styggfort, og har dummet meg ut på å henge på henne. Jeg merket at det var ikke det tempoet, så jeg tror Frida hadde en dårlig dag rett og slett, fortsetter Weng. Charlotte Kalla vant touren i 2007/08, men siden har det vært fritt fra svenske vinnerbrøl på Alpe Cermis i de italienske alper


Tom Erik Strand (68) fant moren død i en bekk, flere timer etter at en pasienttaxi hadde kjørt henne hjem fra sykehuset. Sykepleieren på Ahus varslet ikke pårørende – og drosjesjåføren fulgte henne ikke inn på Gladbakk bo- og aktivitetssenter på Råholt i Eidsvoll. Bjørg Strand (83) ble også satt av ved feil inngang. – Måten hun døde på, det var uverdig, sier Tom Erik Strand til VG om morens bortgang en novemberdag i 2014. – Tragisk Torsdag kunne han i VG lese om kvinnen i 80-årene som 8. desember i fjor ble funnet omkommet, dagen etter en pasienttransport i Oslo. – Det er bare tragisk, det skal ikke skje, sier den pensjonerte brannmannen.  Bjørg Strands helse var gradvis blitt svekket i 2014. Flere ganger var hun på Akershus universitetssykehus (Ahus) for medisinske undersøkelser. Ifølge tilsynsrapporten som ble omtalt i NRK, var hun under siste oppholdet svært forvirret. Det ble satt i sammenheng med at omgivelsene var uvante.  Derfor ble hun utskrevet 5. november for å bli sendt til Gladbakk, der hun hadde leilighet, med tilsyn og medisinering av hjemmesykepleien. – Tydelig forvirret Men taxisjåføren kjørte feil og satte 83-åringen av på en mørk parkeringsplass på motsatt side av bo- og aktivitetssenteret.  – En medpassasjer sa hun var tydelig forvirret, sier Tom Erik Strand. Han forteller at sjåføren senere påsto at han spurte om han skulle følge henne inn, men at moren hadde takket nei. Han og søsteren hadde bedt om å bli varslet, når moren skulle hjem. Ahus sa fra til hjemmesykepleien, men glemte å ringe dem. Fem timer etter at moren forlot Ahus, ringte hjemmesykepleien til Tom Erik Strand og spurte om moren hans var der. Han bor bare noen minutter unna og kom til Gladbakk samtidig med politiet. – De sporet mobilen hennes. Først fant vi veska som sto på asfaltkanten. Så fant jeg henne liggende død nede i bekken, sier 68-åringen. Brøt loven Fylkesmannen fant at Ahus hadde brutt lovens forsvarlighetskrav, ved ikke å drøfte pasientens omsorgsnivå med kommunen i tilstrekkelig grad samt ikke å ha sikret en forsvarlig hjemtransport. Fylkesmannen gransket også Eidsvoll kommune og fant at planlegging for mottak av pasienten avvek fra god praksis.  – Vi var i mange møter med Ahus og Pasientreiser. De la seg helt flate. Tom Erik Strand sier at de nærmeste pårørende var sinte og frustrerte. – Vi visste at mor ikke kom til å leve i mange år, men måten hun døde på, det var uverdig. At det gikk an å behandle et gammelt menneske på den måten! Nytt dødsfall Åtte år senere gjentar historien seg. En taxi fra Pasientreiser kjører kvinnen i 80-årene fra Diakonhjemmet til Lilleborg helsehus i Oslo sent på ettermiddagen 7. desember. Taxisjåføren har forklart at han etterlot henne inne på avdelingen, da han ikke fant ansatte. Helsehuset opplyser at de aldri tok imot henne. To timer etter at helsehuset hadde fått melding fra sykehuset om at hun var på vei, ble kvinnen etterlyst og leteaksjon igangsatt. Dagen etter ble hun funnet død i Maridalen i Oslo. Dødsfallet granskes av Statsforvalteren i Oslo og Viken og etterforskes av Oslo politidistrikt.


Den spionmistenkte tyske etterretningstoppen hadde tilgang på topphemmelig avlytting. Nå frykter Vesten at informasjonen har kommet russerne i hende. Like før jul ble den tyske etterretningstoppen Carsten L. pågrepet, mistenkt for landsforræderi og spionasje på vegne av Russland. Carsten L. var ifølge Spiegel avdelingsleder i den tyske etterretningstjenesten (BND) avdeling for tekniske undersøkelser.  Der hadde han tilgang på samtaler etterretningstjenesten avlyttet, ifølge Focus. Slik fikk han tilgang på topphemmelig informasjon om blant annet terrorister, våpenhandlere og krigen i Ukraina. Focus omtaler Carsten L. som «BNDs øre».  Carsten L. hadde som jobb å filtrere den avlyttede informasjonen og sammenfatte rapporter til myndigheter, militæret og ulike komitéer. Spionsaken er ifølge Spiegel trolig en av de største i BNDs historie. Skal ha fått tips fra utlandet Da nyheten om Carsten L. sprakk før jul, gikk den tyske etterretningssjefen Bruno Kahl ut med at det var «en mulig forræder i egne rekker».  Etterretningstjenesten hadde blitt klar over dette «innenfor rammene av vårt etteretningsarbeid». Det fikk det til å høres ut som om etteretningstjenesten selv hadde røktet ut den mulige forræderen, skriver Spiegel. Men sånn var det ikke, ifølge avisen. Det skal ha vært en annen vestlig etterretningstjeneste som først fant informasjon om Carsten L. Dette ble så videreformidlet til den tyske etteretningstjenesten BND, som så begynte å overvåke mannen – før han ble pågrepet rett før jul. Kan ha delt topphemmelig etterretning Ifølge etterretningskilder til de tyske mediene NDR og WDR skal Carsten L. ha delt topphemmelig vestlig etterretning om krigen i Ukraina med russerne.  Det samme hevder ikke-navngitte tjenestemenn overfor The Wall Street Journal.  Avisen skriver også at Carsten L. hadde kjennskap til metodene vestlig etterretning bruker for å innhente informasjon fra Ukraina. Hverken Tysklands føderale påtalemyndighet eller BND har villet kommentere opplysningene.  Ifølge opplysninger til Focus kan tyske myndigheter på nåværende tidspunkt ikke utelukke at Carsten L. har gitt russerne informasjon om Natos avlyttingsoperasjoner mot nettopp russerne. Focus skriver at Carsten L. skal ha hatt tilgang på informasjon fra allierte lands etterretningstjenester, som USA og Storbritannia. En amerikansk tjenesteperson sier til The Wall Street Journal at saken vekker «alvorlig bekymring». Ifølge etterretningskilder til tyske medier skal Carsten L. ha blitt utpresset. Heller ikke dette er bekreftet fra offisielt hold. Flere spioner tatt Spionskandalen i Tyskland er den siste i en lang rekke saker i Europa siden krigens start.  Siden Russlands invasjon av Ukraina er omkring 400 russiske diplomater blitt utvist fra vestlige land. Samtlige mistenkes å være etterretningsagenter for de russiske etterretningstjenestene.  I Sverige venter de spiontiltalte brødrene Peyman og Payam Kia på dommen fra tingretten i Stockholm. Brødrene er tiltalt for å ha spionert på vegne av den russiske militære etterretningstjenesten GRU.  Peyman Kia jobbet i mange år i det svenske sikkerhetspolitiet Säpo og den militære etterretning- og sikkerhetstjenesten Must, der han hadde tilgang på svært sensitiv informasjon. Det svenske sikkerhetspolitiet også pågrepet et russisk ektepar, som kan knyttes til GRU. Norge og Nederland har klart å avsløre to illegalister, som er avslørt som GRU-agenter.

Tyskland skal ha blitt tipset om dobbelagent


Langrennsdronningen Therese Johaug (34) og forloveden Nils Jakob Hoff venter barn. Det bekrefter hun i sosiale medier, i et innlegg på Instagram. Johaug la opp etter OL i fjor og kom hjem fra Beijing med tre gull.  «Flokken utvides», skriver Johaug på Instagram.  – Wow. Supergrattis, kommenterer svenske Frida Karlsson.  Johaug har vært forlovet med Nils Jakob Hoff siden nyttårsaften 2021. Paret bor sammen i Holmenkollen og har hunden Jäger. Det var i Kuusamo i 2014 at Johaug avslørte at de to idrettsutøverne hadde blitt et par. Hoff ble verdensmester i roing sammen med Kjetil Borch i 2013.  – Så fantastisk, kommenterer skiskytter Tiril Eckhoff.  – Congrats, kommenterer USAs Jessie Diggins.  Petter Northug gratulerer også Johaug i sosiale medier. Heidi Weng legger igjen hjerter som kommentarer.  – Gratulerer, så fantastisk, skriver friidrettsutøver Karoline Bjerkeli Grøvdal.   Johaug har også uttalt seg om gladnyheten til NRK, hvor hun nå jobber som langrennsekspert. Barnet kommer i løpet av første halvår.  – Det er jo det største en kan oppnå. Det overgår alle gullene jeg har tatt, for å si det sånn, sier hun til  – Jeg synes det er veldig stas, og så må jeg si at jeg synes det er litt skummelt. At du ikke helt vet hva du går til. Men at jeg gleder meg veldig. Jeg føler det har skjedd veldig mye i 2022, sier Johaug videre. Johaug avsluttet karrieren med seier på 10 kilometer i Falun i mars i fjor. Det aller siste hun gjorde var en 3. plass på mixed stafett. – Ett eller to VM-gull til gjør ikke meg noe lykkeligere når jeg har opplevd alt som en langrennsløper bare kan drømme om, sa Johaug da hun la opp.  – Men hvis jeg sitter her om ti år og fortsatt hadde prioritert kun meg selv med ski, men ikke kunne få familie, kunne jeg aldri i verden levd med meg selv resten av livet, sa Johaug og la til:  – Det er det viktigste. Jeg har lyst til å bli mamma i fremtiden.  34-åringen forteller til NRK at hun har fått tips om den nye rollen fra venninne og tobarnsmor Marit Bjørgen.  – Jeg har pratet mye med Marit (Bjørgen), så jeg har fått litt tips om hva jeg skal kjenne etter og hva jeg kan trene. Jeg har fått god oppfølging av de folka jeg har jobbet med, både på Olympiatoppen og tidligere, sier Johaug til NRK. Nils Jakob Hoff er utdannet lege og jobber for tiden på A-hus i Lørenskog. Han spesialiserer seg innen anestesi. Han ble landskjent som harpespiller i Kjempesjansen på NRK i 2006. Han vant Mesternes Mester i 2022 etter å ha slått Bjørn Einar Romøren i finalen.


Henrik Kristoffersen (28) leverte en superomgang, men så kom Marco Odermatt (25) og tok seieren i Adelboden likevel. Henrik Kristoffersen dundret inn til ledelse på 93 hundredeler i lørdagens storslalåmrenn, og med én mann igjen på toppen kunne man lukte den andre strake seieren for nordmannen. Dessverre for Kristoffersen var mannen på toppen Marco Odermatt, som til tross for store problemer kjørte inn til seier med en margin på 73 hundredeler på hjemmebane i Adelboden. – Det er den villeste omgangen med storslalåm jeg har sett, utbrøt Viaplay-kommentator Andreas Toft i det Odermatt kjørte i mål. Da kunne ikke Kristoffersen gjøre annet enn å applaudere konkurrentens prestasjon. – Han kunne ikke gjort så mye mer. Odermatt var rett og slett overlegen, sier Viaplay-ekspert Kjetil-André Aamodt. – Det var utrolig, sier Odermatt i seiersintervjuet før han takker hjemmepublikummet. Seieren var verdenscupleder Odermatts sjette denne sesongen. I tillegg har han vært på pallen i ytterligere fem renn. Han har altså vært på pallen i 11 av sine 13 verdenscuprenn i sesongen 2022/23. Henrik Kristoffersen har også hatt for vant å komme på pallen denne sesongen. Med lørdagens andreplass har Rælingen-mannen vært på pallen i sine fem siste renn, og totalt i seks av de åtte rennene han har kjørt denne sesongen. Aleksander Aamodt Kilde følger nærmest Odermatt i verdenscupen sammenlagt, og han hadde også en god dag i Adelboden med sin niendeplass. Rasmus Windingstad ble tredje best av de norske med sin 12. plass. Lucas Braathen, Atle Lie McGrath, Leif Kristian Nestvold-Haugen, Alexander Steen Olsen og Fabian Wilkens Solheim kjørte alle ut i den første omgangen.


Prinsesse Märtha Louise (51) skriver at hun og familien «har hatt en mediestorm uten like». Særlig Dagbladet får gjennomgå. I et langt innlegg på Instagram skriver prinsessen: «Tiden før jul er veldig tung i vår familie. Vi minnes Ari og hva som skjedde 1. juledag for 3 år siden».  Märtha sikter til da eksmannen Ari Behn, som hun har tre døtre med, tok sitt eget liv i 2019. «Tiden er mørk både rundt oss og i oss. Vi trenger å sørge, gå gjennom følelsene – igjen – være til stede. Vi trenger ro.» – Bakholdsangrep Märtha er opprørt over pressen, og særlig Dagbladet. «Vi har hatt en mediestorm uten like brorparten av året. En pressedekning som andre tåler i 3 dager, må @shamandurek og jeg stå i år ut og år inn. Det skal sies at min mentale helse ikke var på topp da jeg gikk inn i denne tunge perioden; denne førjulstiden», opplyser prinsessen. Märtha skriver at hun vet hva konstant press fra media over år kan føre til, og at hun har følt det på kroppen fra hun var i tenårene og også før den tid. «I tillegg blir jeg redd for at historien skal gjenta seg». Hun gjentar at de trenger ro, men at de ikke får det. Prinsessen skriver at forloveden Durek Verrett (48) er utsatt for det hun beskriver som «et bakholdsangrep» fra Dagbladet. Skal ha utgitt seg for å være klient Märtha skriver at en av Dagbladets journalister skal ha gitt seg ut for å være en klient. «Etterpå avdekket hun at hun var journalist og kom med en rekke kritiske spørsmål», skriver prinsessen – og viser til pressens egen Vær Varsom-plakat og punktet som sier at skjult kamera/mikrofon eller falsk identitet bare skal brukes i unntakstilfeller, og der forutsetningen må være at dette er eneste mulighet til å avdekke forhold av vesentlig samfunnsmessig betydning. «Selv om det sikkert er mange som er interessert i hvordan @shamandurek jobber, kan man vel neppe si at dette er av «vesentlig samfunnsmessig betydning», mener prinsessen, som har 215.000 følgere på Instagram. VG har forsøkt å få en kommentar fra prinsesse Märthas sekretær, Carina Scheele Carlsen, men så langt uten hell.  Nevner rasisme Märtha legger ved emneknaggene #nokernok og #noknå. Hun legger også på  knaggen #rasismeinorge. Redaktør for Dagbladet Pluss, Bjørn Carlsen, svarer følgende på e-post til VG:  – Dagbladet kommenterer aldri upublisert materiale, så vi kommer ikke til kommentere innholdet i disse meldingene, sier han og fortsetter: – Påstandene om at Dagbladet skal ha en rasistisk agenda mener vi for øvrig er absurde. Dagbladet har tvert imot en lang historie for å være opptatt av antirasisme, inkludering og likeverd, så dette kan vi ikke annet enn å tilbakevise på det sterkeste. Han skriver videre at de på generelt grunnlag mener det er helt legitimt å drive undersøkende journalistikk journalistikk rettet mot private aktører som tilbyr behandling mot høy betaling. – For øvrig er det vanskelig for oss å kommentere det øvrige innholdet i det Märtha Louise tar opp her, skriver han. – Er det innafor å bruke denne metoden i en slik sak?  – Jeg må henvise til at vi av prinsipp ikke kommenterer upublisert materiale, svarer Carlsen til VG.  – Skyr ingen midler «Pressen skyr ingen midler for å få en artikkel som kan gi dem klikk. De holdt på med Ari på samme måte», lyder det i innlegget. Hun skriver at pressen tok selvkritikk etter at Ari døde. «Jeg håper ikke de venter like lenge med å gå i seg selv denne gangen ...» runder hun av med. Det har stormet rundt Märtha etter at hun forlovet seg med Durek i juni. Debatten har særlig dreid seg om prinsessetittelen, hennes offisielle oppgaver for kongehuset – og rundt forlovedens praksis som sjaman. Ny ordning Kongehuset bestemte i november at Märtha ikke lenger skal representere offentlig. Men hun beholder prinsessetittelen


Selskapet som leverer kameraer til strømming av norsk ungdomsidrett skal ha bidratt til overvåkning av undertrykte minoriteter i Kina og regnes som en sikkerhetsrisiko i USA. I USA er det forbud mot innkjøp av utstyr som er produsert av kinesiske Hikvision for bruk til blant annet samfunnssikkerhet eller kritisk infrastruktur. I England er selskapets kameraer svartelistet i offentlige bygg. Og i India valgte marinen å destruere sine Hikvision-kameraer for halvannet år siden. I Norge monteres det derimot Hikvision-kameraer på idrettsanlegg over hele landet. Der skal de filme tenåringer som driver med idrett. Alt i regi av norsk idrett selv. – Dette er en skandale. Jeg regner med at norsk idrett ikke vil være bekjent av at de benytter teknologi fra et selskap som er sanksjonert over store deler av verden, sier leder av kulturkomiteen på Stortinget, Grunde Almeland (V), til VG. – Jeg tar det for gitt at disse kameraene skrus ned umiddelbart, legger han til. Ukjent for kulturministeren Det private selskapet MyGame har inngått avtale med seks særforbund og samarbeider tett med Norges idrettsforbund om prosjektet som skal «skape engasjement i norsk breddeidrett». MyGame bekrefter overfor VG at «smart-kameraene» de monterer i norske haller er produsert av den kinesiske kameragiganten Hikvision. – Jeg var ikke kjent med dette. Og nå kommer det stadig nye bekymringsfulle forhold i denne saken, så nå må idretten ta en skikkelig fot i bakken og rydde opp i dette, sier kulturminister Anette Trettebergstuen (Ap). Kameraene er helautomatiserte og følger til enhver tid spillet på banen. Bildene strømmes til en digital plattform på TV 2 Play, der et månedsabonnement koster 129 kroner. VG har de siste ukene vist frem flere uheldige episoder ved systemet. – Grunnen til at kameraene er «smarte», er fordi det er teknologi som har trent på de internerte uigurene og i kinesisk totalovervåkede byer. Det er også årsaken til at det er teknologi vi ikke ønsker å bruke. Gjør vi det, så støtter vi den forferdelige praksisen som det autoritære regimet i Kina bruker, sier Almeland. MyGame: – Benyttes på rådhus og skoler Kommunikasjonssjef Svein Graff i MyGame understreker at Hikvision er et av Norges mest utbredte og brukte kameraer til filming i offentlige rom. «Det benyttes på kommunale bygg som rådhus og skoler, og på butikker, bensinstasjoner og togstasjoner. Norge har andre regler for handel med Kina enn USA. Regjeringen har ikke gått inn for et tilsvarende forbud. Produsenten er til stede i 190 land og kameraene selges fullt lovlig av mange i Norge», skriver Graff i en e-post. Ifølge Graff er ikke MyGames kameraer koblet direkte til internett.  «De kan kun sende video til den PC-en MyGame har stående på arena. Denne PC-en lagrer videoen, klipper den til TV-format, og sender den så videre til vår skyplattform hos Microsoft. Det sendes ikke uautoriserte data andre steder. Vi benytter oss av ulike internasjonale teknologileverandører, og er ikke bundet til noen av disse. Vi vil for eksempel bruke andre kameraer til å dekke fotballen», skriver Graff. MyGame omtaler selv sine kameraer som AI-kameraer. AI står for kunstig intelligens. «MyGame benytter ikke Hikvisions funksjoner utover video fra linsene i kameraet. All intelligent bildebehandling og intelligente funksjoner skjer i MyGames PCer, med programvare laget for MyGame i Nederland og Sverige», skriver Graff til VG. SV: – Idretten infiltreres Men Grune Almeland er ikke alene om å reagere.  Stortingspolitiker for SV, Kathy Lie, kaller det VG omtaler i dag for «problematisk». – Her infiltreres idretten av teknologi fra regimer som vi trenger å beskytte oss mot. Dette er regimer som på mange områder bryter menneskerettighetene, sier hun. – Vi er vel mange som har kinesisk elektronikk i privat eie? – Det er forskjell på hva privatpersoner kjøper og tar i bruk, og hva NIF systematisk innfører i idrettshallene der barn og unge skal ha positive opplevelser. Dette hadde ikke kommet i stand hvis idrettsforbundet ikke hadde vært så positive. De er delaktige i dette, sier Lie

Forbudt i USA - filmer norske ungdommer:  - En skandale


Fredag blir enda en uværsdag – og igjen blir Sør-Norge den største værtaperen. Onsdag lavet snøen ned over Sør- og Øst-Norge. Fredag er det ventet enda mer snø, samt utfordrende vind på Vestlandet og i Nord-Norge.  Meteorolog ved Meteorologisk institutt, Eldbjørg Moxnes, forteller til VG fredag morgen at lavtrykket fra Storbritannia har kommet inn til Norge.  – Det kommer vi til å merke i hele landet. Vi får påfyll av snø mange steder, og regn visse steder. Med så mye snø vil det fort bli problemer på veiene.  Det er sendt ut en rekke farevarsel: Fredag morgen meldes det om flere som har problemer i trafikken.  Mjøsbrua på E6 i Innlandet var helt stengt fra klokken 07.00 til 08.29 etter et sammenstøt mellom flere biler, hvor fire biler trengte berging.  Klokken 09.39 melder Oslo politiet at et vogntog ikke kommer seg opp fra dumpa i Slemmestadveien/Røykenveien i Asker.  – Dette medfører ekstra kø på disse veiene, skriver politiet.  Også Vegtrafikksentralen vest melder om utfordringer:  Er du rammet av snøværet? Tips oss her!  Stengte fjelloverganger og kolonnekjøring Trafikkoperatør i Vegtrafikksentralen øst, Trude Lindstad, forteller klokken 08.45 om en nokså rolig morgen på veiene, men at det er utfordrende ved fjellovergangene. – Brøytemannskapene gjør det de kan, og det går faktisk bedre enn forventet. Vi er veldig sårbare for hvis det først skjer noe, så hoper bilene seg opp. Vi får håpe dette går greit, sier Lindstad til VG.  Sammenlignet med den krevende onsdagen tidligere i uken, ser det ut til å gå roligere for seg på Østlandet i dag, ifølge trafikkoperatør Lindstad.  Gjennom natten har Vegtrafikksentralen meldt om flere stengte fjelloverganger.  Klokken 12.42 melder vegtrafikksentralen øst at E6 over Dovrefjell er stengt grunnet uvær, og at en ny vurdering vil bli tatt klokken 15.  Klokken 11.14 er dette status for fjellovergangene i vest: Operasjonsleder i Oslo politiet, Gjermund Stokkli, melder imidlertid fredag morgen at «det går ganske bra» på veiene i Oslo.  – Vi har et vogntog med stans på Røyken. Det er små trafikkuhell, men det er mye mindre trafikk enn normalt. Det virker som folk har fulgt oppfordringen om hjemmekontor i dag. Det snør, men enn så lenge går det veldig bra. Ting funker, sier Stokkli til VG.  Han vil også skryte litt av brøytesjåførene, som holder føret trafikksikkert.  – De som brøyter holder veiene åpne, og det er bra at folk kjører forsiktig, sier Stokkli.  Det samme sier operasjonsleder i Sør-Øst. – Vi har ikke hatt noen store uhell. Det går litt saktere, men ser ut som folk kjører etter forholdene, operasjonsleder Øyvind Hammervold Verst i sør Trafikkoperatør i Vegtrafikksentralen sør, Heidi Hauge Rasmussen, forteller fredag morgen om hvite veier på E18.  – Det er snø helt fra Vestfold-grensen til Agder, mens nedbøren kommer som regn langs kysten av Agder. Det kjøres tett med brøytebiler, sier Rasmussen.  – Man må tilpasse farten – du kan ikke kjøre i vanlig fartsgrense.  Videre forteller Rasmussen at de forventer at snø-utfordringene fortsetter utover dagen.  Ruter på sin side melder om svært få innstillinger av buss og trikk.  Kommunikasjonsrådgiver i Ruter, Øystein Dahl Johansen, sier til VG at de håper det fortsetter slik utover dagen.  – Enn så lenge går det bra. Det kan bli krevende i helga med mildvær. Vi må bare satse på at det blir brøytet og strødd godt slik at kollektivtrafikken kan gå.  Vakthavende meteorolog ved Meteorologisk institutt Haldis Berge er ikke i tvil om at Sør-Norge blir værtaperen: – Det er der det er mest vær: Vindvarsel, snøvarsel.  En front av nedbør og vind slo torsdag kveld innover Sør- og Vestlandet. Denne kommer til å trekke oppover i nordøstlig retning utover natten og fredagen


FHI frykter at svært mange nordmenn blir  sengeliggende i juleferien. Nå har også omgangssyken gjort sin inntreden.  – Jeg tror de fleste nå har en kollega, venn eller familiemedlem som er forkjølet eller verre, sier FHI-overlege Preben Aavitsland til VG.  I FHIs befolkningspanel, der et utvalg rapporterer inn symptomer, svarte rundt 10 prosent i uke 45 at de hadde forkjølelsessymptomer de siste syv dagene.  Det har fortsatt også i ukene etter. – Det kan være corona, influensa, RSV-infeksjon, forkjølelse (rhinovirus) eller andre luftveisinfeksjoner. Dersom de som svarer, er representative for befolkningen, snakker vi om flere hundre tusen syke per uke. Tidligere influensa enn før Vi er fortsatt inne i en voksende coronabølge. Og både influensa- og RS-viruset øker i omfang, og ser ut til å komme tidligere enn før. Ofte kommer spesielt influensa for fullt senere på vinteren. RS-virus er spesielt risikabelt for barn og eldre, men for voksne oppleves viruset ofte som en forkjølelse. I år har kjenningen svineinfluensa gjort comeback, og blitt den varianten de fleste influensasyke er smittet med. Fordi det er mange år siden vi hadde den i landet, kan folk bli mer syke enn vanlig. Små barn har heller ikke vært utsatt for denne typen før.  Helsemyndighetene slo for to uker siden alarm om det de mener er altfor lav vaksinedekning.  Vaksinen i år ser ikke ut til å beskytte like godt som tidligere influensavaksiner, spesielt mot smitte. Likevel fungerer den fortsatt godt mot alvorlig sykdom. Nå kommer omgangssyken I tillegg frykter FHI at det blir mer omgangssyke (norovirus) i de norske hjem de neste ukene.  Også bakteriesykdommer øker i omfang: FHI ser nå en del halsbetennelser og skarlagensfeber forårsaket av gruppe A-streptokokker. – Det er fare for at det blir en del sykdom i de norske hjem i juleferien. Dette er de offisielle rådene for virusene som nå svirrer rundt: Les også: Nakstad: − Bør være frisk når man møter andre i julen – Hva er utfordringen ved at flere virus topper seg samtidig? – Utfordringen gjelder særlig helsetjenesten, og den er todelt, forklarer overlegen:  Flere sykehus melder allerede om krevende tider. Tirsdag kveld meldte Oppland Arbeiderblad at beredskapen heves ved tre sykehus i Innlandet: Elverum, Hamar og Gjøvik. Grunnen er mange pasienter og sykdom blant ansatte. – Er dere bekymret for at ikke helsetjenesten er godt nok beredt? – Nei, egentlig ikke. Vi har sagt ifra så tydelig vi kan i egne møter med sykehusene og kommunelegene – i tillegg til de skriftlige rapportene – at vi regner med at de er forberedt, sier Aavitsland.  Hold ut – det blir bedre! Likevel, det hele er ikke bare mørkt: De neste vintrene vil bli mer normale, med færre syke.  – Dette er nok en spesiell vinter siden det trolig er mindre immunitet i befolkningen mot flere av disse infeksjonene. Etter denne vinteren blir nok kommende vintre mer normale. Det nye i flere år fremover er likevel at vi har en ekstra sykdom, nemlig covid-19, som kan gi flere bølger hvert år. Rettelse: I en tidligere versjon av denne saken sto det at helsepersonell bør ta en fjerde dose coronavaksine, men dette er ikke et offisielt råd fra FHI. Saken ble oppdatert 21.12.22 klokken 10.40.


Kong Charles rekker ut en hånd til sønnen Harry, samtidig som han har forsonet seg med avstanden mellom dem, mener historikere om talen. – Jeg vil også uttrykke min kjærlighet til Harry og Meghan når de nå fortsetter sine liv utenlands, sa kong Charles i sin første tale til folket. Bomann-Larsen mener det var et viktig signal for Charles å nevne dem i talen:  – Jeg tror iallfall det er veldig viktig for lytterne, for det viser at han fremstår som storsinnet og forsonende. Så det var nok veldig viktig. Hadde han ikke gjort det, ville det fort blitt spekulert i, sier han til VG. For det har ikke vært mangel på spekulasjoner etter at Prins Harry og hertuginne Meghan løsrev seg fra kongehuset i 2020 og flyttet til USA. Her bor de med sønnen Archie og datteren Lilibet Diana, som er oppkalt etter tidligere dronning Elizabeth og Harrys avdøde mor, prinsesse Diana. I et intervju med Oprah Winfrey i fjor fortalte prins Harry om forholdet til familien, og at han føler seg sviktet av sin egen far. I høst var prins Harrys biografi planlagt, og mange forventer boken vil være kritisk overfor faren. Eksperter mener derfor han bør vente med å slippe «bokbomben». Sist inn, først ut Prins Harry var dessuten den siste som ankom Balmoral for å være ved dronningens side torsdag kveld, og skal ha vært den første som dro fredag morgen.  Historiker Bomann-Larsen sier det er talende for tingenes tilstand i kongehuset nå:  – Det tyder på at han ikke står sin far så veldig nær, men vil ta avskjed med bestemoren. Så det er anstendig at han kommer til dødsleiet, men et signal om at han ikke ser seg som del av det nye monarkiet.  Bomann-Larsen tror det er litt åpent hvordan forholdet mellom Harry, faren og resten av familien vil utvikle seg. – Men med denne talen rekker han ut en hånd. – Hvis han om noen år, vil tilbake i kongehuset, vil Charles ta ham tilbake?  – Ja, slik vil jeg tolke Charles, når han uttrykker sin kjærlighet vil han også ta ham tilbake igjen. Det er et bibelsk bilde der, om den bortkomne sønn. Ideelt sett kunne nå prins Harry vært en viktig støttespiller for sin 74 år gamle far og broen prins William som en dag vil ta over som monark. Eksperter har tidligere sagt til VG at kongen nå må bruke andre i kongefamilien som støttespillere.  Historiker og kongehusekspert Trond Noren Isaksen tolker også det slik at kongen aksepterer sønnen og svigerdatterens valg om å stå utenfor kongelige plikter: – Han gjorde det også klart at de skulle fortsette sine liv i USA. Det ligger ikke an til at de skal gjenoppta sin rolle, sier Isaksen til VG. Tittel-forvirring Da kong Charles tok over tronen, fikk barna til Harry og Meghan, Archie og Lilibet automatisk rett til å bli kalt prins og prinsesse. Årsaken er at de er barnebarna til den britiske monarken. Isaksen tror derimot det er usikkert om disse titlene vil tas i bruk, og ikke minst om Charles selv ønsker dette:  – Alle tror vel at kong Charles ikke ønsker at deres barn skal bruke titlene de har fått formelt. Og i og med at de har forlatt kongehuset, de arbeidende kongelige, ville det også vært litt rart at de begynte å bruke disse titlene. Kontroversielt Oprah-intervju  Isaksen tror ikke frontene mellom Harry og resten av familien ble noe bedre etter det omstridte Oprah-intervjuet, der Meghan utbroderte om behandlingen hun har fått fra kongehuset: – Samtidig som jeg var gravid og det var snakk om at Archie ikke fikk sikkerhet og tittel som prins, var det også samtaler og bekymringer om hvor mørk hud han ville ha da han ble født, sa hertuginne Meghan da. Saksen mener Meghan ikke kan ha satt seg særlig godt inn i de spikrede reglene rundt titler i kongehuset:  – Overhodet ikke. Hun mente det var gjort et unntak for Archie og antydet at det var rasistisk motivert, men det er tull. Det ble ikke gjort noen unntak for ham, det ble fastsatt 102 år før Archie ble født.


HAUGESUND (VG) Det ble amper stemning i retten da Johny Vassbakks forsvarere ville lese opp flere avhør av fetteren til Birgitte Tengs.  Salen var fullsatt av publikum og presse da fetteren kom inn dørene til rettsalen i Haugesund tingrett.  Han gikk stødig inn i salen og møtte blikkene til de oppmøtte.  Mannen som kun har blitt omtalt som fetteren tok plass i vitneboksen.  Det er 24 år siden han sist møtte i retten i samme i sak.  Denne gangen sitter en annen mann på tiltalebenken. Denne gangen er fetteren fullstendig frikjent for alle anklager.  – Ikke min forklaring  Fetteren var innkalt som vitne av Johny Vassbakk sine forsvarere. Forsvarerne begynte dagen med å lese opp avhør av fetteren fra 1997 hvor han forklarte seg om hvordan drapet på Tengs kan ha skjedd.  Avhørene har i etterkant blitt sterkt kritisert for å være manipulative, og avhørsekspert Asbjørn Rachlew har tidligere under rettsaken uttalt seg om den falske tilståelsen som kom av manipulasjon, press og isolasjon – Dette er jo ikke dine forklaringer, forsikrer Vassbakk sin forsvarer, Stian Bråstein.  – Det er ikke min forklaring, nei. Hvorfor sitter jeg her da? spør fetteren Fetteren ble pågrepet 8. februar 1997 og siktet for drapet på kusinen. I avhør tilsto han, men tilståelsen ble trukket i august samme år.   Dette er avhør som pågikk over mange dager, og hvor fetteren fikk beskjed om å beskrive drapet som om det var et filmmanus.  – Sprøyt fra ende til annen  Fetteren er høy, lys i håret og var klar i stemmen da han avla forsikring.  Forsvarer Stian Bråstein tok ordet og sa at han synes det er godt gjort av fetteren å møte i retten.  – Det ville sikkert vært enklere å la være. Jeg kan forestille meg at dette er belastende, sa Bråstein.  Bråstein leste deretter opp avhør gjort av fetteren i februar og mars 1997.  Flere eksperter har kritisert avhørene av fetteren som har blitt karakterisert som manipulerende.  – Sannheten er at dette var sprøyt fra ende til annen og nå sitter vi og hører på det på nytt, sa fetteren tydelig preget.  – Er jeg som person en del av denne saken?  Det ble tidvis amper stemning i retten, og  det var uenighet mellom forsvarer og aktoratet om det var behov for å lese opp fetterens tidligere avhør i sin helhet.  Mens dette ble diskutert mellom aktørene, brøt fetteren inn.  – Er det noe du har behov for vite?, spurte han forsvareren direkte.

Vassbakk sin forsvarer, Stian Bråstein, forklarte at han gjerne ønsket  å lese opp de tidligere avhørene.  – Hva vil du vite om meg? Er jeg som person en del av denne saken?, fortsatte fetteren.  – Hun var tipp topp Fetteren forklarte videre at han har gjort alt han kan for å hjelpe til.  – Denne våren 1995 så mistet jeg mitt søskenbarn. Det var en kjempejente. Hun var tipp topp. Og ever since har jeg prøvd, min familie har prøvd, vi har alle gjort det vi kan for å finne hvem som faen gjorde dette mot henne, sa fetteren i retten.  Han sa at han gjennom etterforskningen både den gang og nå i ettertid har stilt seg til rådighet for å hjelpe.  – Og det er det jeg gjør nå også, fordi det fortjener Birgitte, fortsatte fetteren.   Statsadvokaten tok ordet Etter at forsvarerne hadde spurt ut fetteren, fikk påtalemyndigheten mulighet til å stille sine spørsmål.  Da tok statsadvokat Thale Thomseth ordet.  – Påtalemyndigheten mener du er uskyldig, det skal du vite, understreket Thomseth.  Hun forklarte at avhørsekspert Asbjørn Rachlew sitt vitnemål om manipulerende avhør, har gjort retten i stand til å vurdere verdien av de kritiserte avhørene.  – Påtalemyndigheten tiltrer Rachlew sin forklaring om at den angivelige tilståelsen kom etter press, og at forklaringen du gav ikke er noe mer enn en oppdiktet historie, sa Thomseth. Hun slo fast at de ikke hadde noe behov for å stille fetteren spørsmål i retten

Fetteren i diskusjon med forsvarer:  - Hvorfor sitter jeg her da?


DAVOS (VG) To norske trenere, fire briter og en latvisk dame på 22 år. Blander du det sammen med en norsk milliardær og en mangemillionær er det mildt sagt en spesiell cocktail i langrennssammenheng. Men sammen har de plutselig voldsom suksess. Ikke rart Storbritannias ambassadør til Norge, Richard Wood, hadde tatt turen til verdenscupen i sveitsiske Davos og Turmhotel Victoria, noen solide steinkast fra langrennsstadion for å møte laget. Men det hadde også Bjørn Dæhlie – som for tiden bor i Sveits – og gjennom sin merkevare er sponsor. Sammen med Kjell Inge Røkkes Aker har de bidratt med et beløp til det britiske landslaget som sørger for fortsatt satsing. – Det har vært tema og diskusjoner rundt at Norge er altfor sterke og vi savner internasjonal konkurranse. Hva kan vi som rik langrennsnasjon bidra med? spør Dæhlie og fortsetter: – Vi kan gå ut og forsøke å støtte og sponse andre nasjoner i stedet for at Norge bare skal bli enda bedre. Selv levde jeg et langrennsliv med et hav av nasjoner som var supergode. Flere nasjoner er nesten utradert og trenger støtte nå. Økonomi hos de mindre nasjonene ble et stort tema underveis i VGs intervju med den tidligere skikongen. Et problem som har blitt svært synlig nå som verdenscupen fortsetter i Davos. Bare 39 damer stiller til start på lørdagens sprint. Det er halvparten så få som under samme konkurranse i fjor. – Mange nasjoner er ikke her fordi de ikke har penger. Dette er en helg de prioriterer ned. Det er kjempedårlig for hele sporten, sier britenes teamsjef Jostein Vinjerui. Men det lille laget, med to norske trenere, britiske og en latvisk utøver, har altså fått bistand fra Dæhlie og Kjell Inge Røkkes Aker. Andrew Musgrave trenger ingen stor presentasjon.  I dag – og mange år tidligere – har han vært og er fortsatt noe så sjelden som mannen med utenlandsk pass som «plager» nordmennene på resultatlistene. Denne sesongen har det blitt hele fire topp seks-plasseringer i verdenscupen på fem distanserenn. Og sist helg tok han steget opp på pallen. Mellom et kobbel av norske klassiskspesialister. – Jeg er her for å støtte dem. Det er ikke så lett å drive med langrenn i et land som Storbritannia. Det er stas at de kommer til Norge, trener der og gjennom sporten så promoterer de forholdet mellom landene. Det er fantastisk, sier Richard Wood. Musgrave er klar på at dersom du hadde spurt ham for tre måneder siden om de skulle lykkes, hadde han svart «nei». Britene stod i en økonomisk krise. Uten særlig støtte fra eget forbund, uten sponsor, trenerne jobbet dugnad, samlinger organisert av utøverne selv, de var usikre på om de kunne reise på det de ville av verdenscup, og om de ville ha et ordentlig smøretilbud. Men med sponsoravtalen kan de endelig satse. Musgrave sier utøverne er eksepsjonelt takknemlige. – Vi kan senke skuldrene. Du trenger ikke være nordmann for å gå fort, hvis du bare har støtte og et ordentlig lag rundt deg, melder han. Med på laget er også Andrew Young, Joe Davis og James Clugnet. Også en som har dukket unna det meste av oppmerksomhet - langt mindre kjente Patricija Eiduka. Men den 22 år gamle latvieren er altså verdenscupens beste U23-løper og topper listen foran blant andre Helene Marie Fossesholm… Hun jubler over opplegget hun får være en del av. – Trenerne er så profesjonelle. Jeg får gode råd, forslag til teknikk, taktikk i konkurranser. En haug av detaljer som jeg ikke visste om fra før av. Jeg gleder meg til å få et fullt år med laget, da kan jeg ta ganske store steg, spår hun selv. Hun kommer fra et hjem der hennes nå avdøde far var en «langrennsfanatiker». I mange år var han treneren hennes. Senere har hun vært del av en polsk treningsgruppe. Men fra og med sommeren 2022 stod hun på bar bakke. Ulike krefter i norsk langrenn skal ha sin del av æren for at hun havnet under det britiske laget med norske sponsorer sine vinger


Krisen i Arbeiderpartiet handler om mer enn dårlige meningsmålinger. Ap er i ferd med å miste troverdighet som styringsparti. Norge har tradisjonelt hatt to store, ansvarlige partier. Høyre og Arbeiderpartiet. De to har utgjort tyngdepunktet på hver sin side i politikken, og har lent seg på småpartier som ligger nær dem. Småpartiene har fått gjennomslag for noen saker som har vært viktige for dem. Mens Høyre og Ap har vært garantisten for de lange linjene. Enten det gjelder utenrikspolitikk, økonomisk politikk, eller en langsiktig og ansvarlig olje- og energipolitikk. Under Jonas Gahr Støre har Ap gått til venstre, mens partiets velgere har vandret i hopetall til Høyre. Ap har, i hvert fall i språkbruk, forlatt det ansvarlige sentrum. Høyre har tatt den plassen. Og Støre har gjort det lett for dem. Han har gitt dem det rommet, for å tilfredsstille AUF, og venstresiden i sitt eget parti. Reformert. Ikke reversert Det er ikke tvil om at AUF har fått større innflytelse etter at Støre tok over som partileder. Allerede på landsmøtet der han ble valgt, i 2015, skapte han jubel hos AUFerne. Han lovet fra talerstolen at Ap ville presse på for at Norge skulle ta imot 10.000 flyktninger fra Syria. Det overrasket mange, også innad i partiet. Ap har ikke pleid å foreta seg partipolitiske markeringer i flyktningpolitikken. Aps nye linje ble for alvor tydelig etter valgnederlaget i 2017. Støre varslet da at Ap ville være tilbakeholdne med å inngå forlik på tvers av skillelinjene i tiden fremover. To år senere trakk Ap støtten til politireformen, som partiet hadde stemt for fire år tidligere. Og før forrige stortingsvalg, i 2021, lovet Støre og hans folk at de ville reversere domstolsreformen dersom de vant valget. De lovet også at de såkalt tvangssammenslåtte kommunene og fylkeskommunene kunne splittes opp, dersom de folkevalgte der ønsket det. Alt dette er i strid med hva Ap tradisjonelt har stått for. Partiet har sett fremover, ikke bakover. Dersom de har ment at tidligere vedtatte reformer ikke fungerer, så har de reformert reformene. Ikke reversert dem. Før nå. «Dem». Og «oss» Også når det gjelder forholdet mellom offentlig og privat velferd har Ap blitt mer dogmatiske. I Oslo har det Ap-ledede byrådet rekommunalisert private sykehjem og barnehager. Der Ap tidligere har hatt en balansert tilnærming, og vært mest opptatt av å få mest mulig ut av skattepengene, har partiet fått en mye hardere språkbruk mot private løsninger. Det er trolig mange av dem som tidligere har sett Ap som styringsparti som nå går til Høyre. Velgere, gjerne fra middelklassen, som har sett seg selv som “vanlige folk”. Kanskje bosatt i en av de store byene, med høye boliglån og litt over middels inntekt. Dersom de har over 750.000 i årslønn, er de i Aps språkdrakt ikke lenger definert som “vanlige folk”. Tvert om, de er blant dem som skal betale mer skatt. Og arbeidsgiverne deres skal betale mer i arbeidsgiveravgift. Jeg tror mange aksepterer litt høyere skatt, og at det er bred oppslutning i Norge om at de som har god økonomi, skal bidra. Men det er noe med språkbruken. Noe med å dele opp så til de grader mellom “dem” og “oss”, mellom vanlige folk og de andre. Rett med lakseskatt Også det anstrengte forholdet til næringslivet handler antagelig mer om språkbruk enn om realiteter. Norske næringslivsledere har gjennom hele etterkrigstiden hatt et godt forhold til Ap. De har stolt på at partiet er opptatt av verdiskaping, og at Aps ledere ser verdien av norsk eierskap og norske arbeidsplasser. “Skape og dele”. Det har vært et av Aps viktigste slagord. Men nå hagler kritikken fra næringslivet - fra mange hold. Alt fra rike nordmenn som flytter ut av Norge, til industribedrifter langs kysten som klager på forverrede rammevilkår. At laksenæringen ble sur da den ble ilagt lakseskatt, er helt forutsigbart, og bør ikke skremme regjeringen. Det samme med ny og skjerpet kraftskatt


Strømprisen i nord blir trolig tidenes høyeste denne uken. For dem som ville sikre seg landsdelens billigste fastpris, stengte vinduet klokken åtte i morges. Strømselskapet Polar Kraft i Narvik har de siste to ukene tilbudt kunder i Nord-Norge en fastprisavtale i tre år til 54,90 øre per kilowattime.  Men ikke nå lenger. – Vi hadde kjøpt et konkret volum til fastpris på kraftbørsen. Når vi er utsolgt, har vi ikke mer å selge, sier salgssjef i Polar Kraft Frank Sundermeier til VG. Klokken 08–09 mandag morgen var spotprisen i prisområde NO4 (Nord-Norge) 417 øre per kWh. De siste par ukene har prisene i nord vært uvanlig høye. – Inneværende uke ligger an til «all time high». Vi kan fort få en snittpris som er over to kroner, og det er rekord for landsdelen, sier Sundermeier. I Nord-Norge blir det tirsdag ny rekord på snittpris for strøm på 3,22 kroner per kilowattime (kWh) og en makspris på 5,33 kroner, som også er ny rekord. Nord-Norge har hittil vært forskånet for ekstreme strømpriser, blant annet fordi landsdelens kraftproduksjon normalt er cirka åtte terawattimer høyere enn forbruket. Men med to atomkraftverk ute av produksjon, er Sverige ute av balanse. Det er lite vind, og vinterkulden har festet grepet. Da stiger prisene brått også i nord. – Allerede ser vi at prisen kan øke ytterligere onsdag og bli ukens høyeste, sier Sundermeier. I Sør-Norge finnes ingen fastprisavtaler. For kraftprodusentene er risikoen blitt for høy, grunnet høye priser og store svingninger i kraftmarkedet. – Nå er det blitt veldig vanskelig for oss også i nord å få kjøpt strøm til fastpris på kraftbørsen. Produsentene ønsker heller å ligge i spot, sier Sundermeier. – Ønsker å sikre seg Han håper likevel at Polar Kraft kan få på plass nye fastprisavtaler før årsskiftet.  – For oss er det frustrerende at vi ikke lenger kan tilby fastpris i nord. Mange i Nord-Norge har sett hva som har skjedd på Østlandet og ønsker å sikre seg. – Men kan du love at eksempelvis 54,90 øre er en god pris? – Nei, det kan jeg ikke. Men er du redd for galopperende priser, må du tenke på hva du synes er greit å leve med i din egen husholdning, sier Sundermeier. Direktør i Bodø Energi Kraftsalg Ole Angellsen understreker at fastpris på strøm er en forsikring, ingen måte å tjene penger på. Bodø Energis tilbud om fastpris i tre år til 65 øre per kWh opphørte også mandag. Angelssen opplyser at etterspørselen etter en så dyr avtale har vært begrenset. – Begrenset gevinst –Når strømstøtten trer inn ved 70 øre, er gevinsten begrenset. Kundene tar heller risikoen ved en spotavtale, sier kraftsalgdirektøren. Regjeringen innførte fra 1. september en strømstøtteordning som dekker 90 prosent av prisen over 70 øre per kWh, og som regnes ut fra snittprisen på strøm per måned for hvert område. Støtten trekkes fra på faktura for nettleien. Fyllingsgraden i Sør-Norge har økt sterkt, som følge av rekordlav kraftproduksjon, kraftimport og mer nedbør enn normalt. Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) mener at kraftrasjonering til våren ikke kommer på tale, selv om vinteren skulle bli kald. Fortsatt høye priser Men NVE forventer fortsatt et høyt prisnivå, så lenge gassprisene er høye. Gjennom en høst med svært høye strømpriser i Sør-Norge har strømforbruket gått betydelig ned, sammenlignet med fjoråret og korrigert for temperaturvariasjoner. Husholdningene i det sørlige Norge har redusert strømforbruket med hele 17 prosent i september og 14 prosent i oktober. – Det samme har ikke skjedd i nord. Vi har levd i vår egen boble. Men jeg tror også vi i nord nå lærer at den billigste strømmen er den du ikke bruker, sier Frank Sundermeier i Polar Kraft.

Utsolgt for fastprisavtaler:  - Levd i vår egen boble


Sjeføkonom Terje Strøm i Ny Analyse har regnet på at folk med to elbiler, med hjemmelading, blir sponset med 8000 kroner året. – Det kan nok oppleves som urettferdig for folk med vanlig bil, som bruker over 20.000 kroner i året på drivstoff, sier han. – Det er ganske spesielt at den rødgrønne regjeringen sponser de rike direktørene i Oslo Vest og Asker og Bærum med billig drivstoff, sier Strøm. Han vet han setter saken på spissen. – Ja da, dette gjelder ikke bare direktører på vestkanten, selv om elbilprosenten nok er høyere der enn andre steder, fordi de ofte har et par elbiler. Men det gjelder alle grønne pendlere i Oslo, Bergen og Stavanger og andre områder som får en stor strømstøtte til elbilene, som mange andre ikke får se, sier Strøm: – Snarere tvert imot. Vi vet at svært mange vanlige folk fortsatt har bensin- eller dieselbil. De må betale rundt 25 kroner literen, mens elbilfolket får sterkt sponset lading av elbilen, gjennom strømstøtten til husholdningene. Han treffer seg selv midt i elbilen. – Ja, jeg er et eksempel. Vi har to elbiler. Jeg er veldig glad for støtten, men jeg skjønner ikke helt hvorfor regjeringen kaster penger oss, på toppen av andre elbil-subsidier som engangsavgift, årsavgift og parkering. To eksempler Han driver analysebyrået Ny Analyse og har regnet på hvor mye elbileiere sponses gjennom strømstøtten. – Vi har tatt utgangspunkt i et hus på 175 kvadratmeter med tre personer bosatt i Oslo-regionen, basert på strømprisen i perioden august-oktober. – Og to familier, sier han: – Den første familien har et strømforbruk på 1600 kilowattimen per måned og en stor og en liten elbil. De får en strømstøtte på 24 000 kroner, hvor rundt 8000 kroner går til drivstoff til de to elbilene.
– Den andre familien har et strømforbruk på 1380 kWh i måneden, en stor elbil og får cirka 5800 kroner i årlig støtte til sin elbil, fordi de fyller strøm hjemme. Strøm sier det ikke er vitenskap, men må anses for å være relativt presise anslag også med erfaring ut ifra eget forbruk. – Mitt poeng er å illustrere at elbilister får en ekstra statlig støtte, mens de med vanlig bil ikke får det. Dyr bensin Han har sett på gjennomsnittskostnaden for drivstoffbiler. – En mellomstor bensinbil som kjører 14000 kilometer i året, med et forbruk 0,7 liter pr. mil, bruker over 21000 kroner på drivstoff i året. En dieselbil bruker nesten 23000 kroner, basert på bensinpris på 23 kroner literen og 25 kroner for diesel – En med stor bil bruker 34.000 (bensin) og 37 000 (diesel). (I Oslo var denne uken prisen flere steder over 24 kroner for bensin og godt over 26 kroner for diesel) Strøm har en app som viser strømforbruket hjemme. – Den viser at elbilladingen i høst har stått for rundt 30 prosent av vårt strømforbruk. Jeg er usikker på om elbilgjengen trenger det, gitt, sier Strøm. Han sier han synes det er rart at regjeringen godtar noe slikt. – Elbilfordelene har vært helt nødvendige for å få opp elbilsalget, men at de på toppen av det, får fylle svært billig strøm hjemme, som følge av strømstøtten, det fremstår som veldig rart, spesielt i en tid hvor regjeringen trenger penger til å smøre et stramt budsjett. Forslag til endringer Strøm sier det burde være lett å gjøre noe med. – Hvis de vil «ta de rike», kunne de eksempelvis bare tillatt at en elbil skal være innenfor ordningen, hvis det er mulig å avgrense i praksis - og i tillegg sette en maks grense på støtteordningen på 3000 kwh. Han sier det er et element til: – Når folk kan tjene stort på å lade elbilen til sterkt sponset pris hjemme, så går selvsagt strømforbruket i huset opp


I denne smale sidegaten i Itaewon i Seoul oppsto det panikk da store folkemengder presset på fra begge sider. Minst 154 mennesker er døde. Hvordan kunne katastrofen skje? Lørdag kveld var rundt 100.000 mennesker samlet for Halloween-feiring i Itaewon i Seoul. Mange var kledd i kostymer og det var dans og god stemning i gatene før tragedien utspant seg. Brått skal mange mennesker ha stimlet inn den trange og bratte sidegaten like ved Hamilton Hotel. Da menneskemengden ble presset fra to kanter, skal det ha oppstått panikk, skriver avisen Yonhap. VG har sett et stort antall videoer som viser hvordan unge mennesker blir presset sammen og kjemper for å få plass og få puste. Sørkoreanske medier skriver at flere fikk hjertestans etter å ha blitt klemt eller tråkket ned i kaoset. Minst 154 mennesker er døde. Utenriksdepartementet har bekreftet at en av de omkomne var norsk statsborger. Hvordan kunne det gå så galt? Hvorfor var det så mange mennesker i gatene? Klubbdistriktet Itaewon er et yndet sted å feire Halloween i Seoul. Høytiden har blitt populær i Sør-Korea de siste årene og feiringen tiltrekker seg besøkende fra mange land. Men de to siste årene har festen vært kraftig nedskalert på grunn av pandemi-regler som begrenset hvor mange mennesker som kunne samles og at alle måtte bruke munnbind. Lørdag var det klart for den første store festen på to år, og CNN skriver at både hoteller og billetter til fester var fullbooket lang tid i forveien. Ifølge BBC skal over 100.000 mennesker ha befunnet seg i gatene rundt Itaewon Station. Hvorfor oppsto panikken? En rekke videoer viser hvordan folk danser i gatene og står skulder mot skulder i de smale gatene. Vitner forteller at det var liten kontroll med de store menneskemengdene i området. Flere lokale medier melder at det oppsto rykter om at en koreansk kjendis var observert på en bar i strøket. Mange skal ha løpt i retning baren i håp om å få et glimt av kjendisen. Disse opplysningen er ikke bekreftet av sørkoreanske myndigheter. Hva sier øyenvitne som ble presset? VG har snakket med brasilanske Nicole Bohrer (25) som studerer i Sør-Korea og havnet midt i dramaet lørdag kveld. – Det var et mareritt, forteller hun til VG. Den smale sidegaten der panikken oppsto er bare fire meter bred og rundt 40 meter lang. Den binder sammen en hektisk utelivsgate med barer og restauranter med en bred hovedgate. Videoer viser ungdommer som roper etter hjelp og roper at de ikke får puste. Men mange rop ble overdøvet av den dunkende musikken fra klubbene i strøket.  Dermed var det mange som ikke fikk med seg hva som var i ferd med å skje og fortsatte å strømme inn i den bratte bakgaten fra begge sider. Øyenvitner beskriver hvordan folkemengden begynner å svaie fra side til side før man til slutt ser mennesker falle over hverandre. Flere skal ha klatret opp på husfasader for å komme seg unna trykket, skriver Reuters.  Nødetatene skal ha fått første melding klokken 22.15, men det skal ha vært så trangt i gatene at de brukte noe tid for å komme seg fram til de hardest skadde personene, skriver Yonhap. Bohrer forteller at hun og vennene kom til Itaewon ved 20-tiden lørdag kveld og ved 22-tiden var det så trangt at de ønsket å komme seg vekk. På vei mot t-banestasjonen havnet de plutselig midt i kaoset. – Jeg mistet vennene mine fordi jeg ble dyttet så hardt mot den andre siden. Så ble jeg og flere andre presset mot veggen.  – Jeg fikk panikk og skrek så høyt jeg kunne. Jeg fikk ikke puste, skriver hun til VG. Heldigvis fikk hun hjelp som kan ha reddet livet hennes. To koreanske menn klarte å dra henne over til den andre siden av veien, unna den harde murveggen. – Takket være dem klarte jeg å komme meg til et sted det var færre folk og jeg kunne endelig få puste igjen. Der fant jeg også en av vennene mine og vi kunne se hvordan politiet kjempet seg fram og begynte å bære ut bevisstløse mennesker til ambulansene, forteller hun


Utenlandsk godteri blir mer og mer populært. Butikker som selger de sjeldne godteriene har tatt av som søkeord på Google og TikTok siden nyttår. – Vi har sett det på TikTok, og da ville vi dra hit for å se, sier Emilie Dahl Randen (14).  Hun og venninnen er fra Sel i Gudbrandsdalen, og er på vinterferie i hovedstaden. En av attraksjonene de måtte få med seg var godteributikken «Fast Candy». – Det er nok noe med å prøve nytt godteri, og få tilgang på mat man ellers ikke ser i butikkene, sier Caroline Dahl (15). Jentene hadde allerede vært innom dagen i forveien, og var på oppdrag for noen venninner hjemmefra da VG møtte dem i den populære butikken.  – Vi skal kjøpe med til venninner hjemme som også vil prøve, forteller de. Jentene innrømmer at de måtte smaksteste godteriet samme dag som det ble kjøpt inn. Det hele ble filmet og sendt i en gruppechat. Det mener deleier og TikTok-ansvarlig i butikken Denise Salome Håbrekke (26) at er utbredt blant unge. Innholdsprodusenter – Mange legger ut sine egne smakstest-videoer på sine sosiale medier, alle blir på en måte innholdsprodusenter, sier hun. Håbrekke bekrefter at TikTok er deres viktigste markedsføringskanal, og at profilen deres har forårsaket mye av oppmerksomheten butikken får.  – TikTok er ganske avgjørende for oss, sier hun.  – Driver dere med reklame for barn på TikTok?  – Det vil jeg ikke si. Målet vårt er ikke er å drive reklame for produkter, men å skape en morsom og trygg plass der unge kan komme for å titte og ha det gøy, sier Håbrekke. Hun understreker at hun er ærlig om hva hun synes om produktene, og mener årsaken til spredningen på TikTok er at de svarer på kommentarer, og involverer kundene i prosesser de synes er morsomme. Butikkens TikTok-konto har 143 tusen følgere og 3 millioner likerklikk. Her er et eksempel fra deres profil: Takker TikTok Ziba Sharifi (30) er sammen med sine tre søstre eier, og daglig leder i godteributikken «Mint Kalbakken». Hun forteller at den store interessen for utenlandsk godteri på TikTok er grunnen til at butikken overlever.  – Det er det viktigste hjelpemiddelet for vår del, det er en hard bransje, sier Sharifi. 30-åringen tror årsaken til at etterspørsel er såpass stor er at unge i Norge blir eksponert for godteri som trender i andre land på sosiale medier.  – Dette er godteri de ser og hører om, men som vi ikke har i vanlige butikker i Norge, og da blir det ekstra spennende, sier hun.  Sharifi mener også det er favoritter som folk har fått seg fra reiser i utlandet som trekker kunder til disse stedene.  – Mange har sine favoritter fra utlandet, både unge voksne og barn. – Ikke uvanlig Carina Elise Godou er konsulent og foredragsholder om markedsføring på TikTok. Hun mener det ikke er uvanlig at unge påvirkes av innhold fra appen.  – Det er veldig typisk at helt tilfeldige ting trender, og at unge stormer til butikkene for å kjøpe det de har sett på TikTok, sier Godou. Hun peker også på dette med å lage eget innhold. Hun tror mange ønsker å kjøpe seg produktene for så å prøve det selv på kamera.  – Hvis andre lager kult innhold med det, vil unge slenge seg på trenden, sier hun.  Godou forteller at det er mange bedrifter og små butikker som takker TikTok for høye salgstall.  – Det er lettere å treffe seerne som faktisk er interessert i innholdet deres på TikTok, algoritmene leser oss ganske godt. Godou mener at dette har ført til at verden har blitt mindre.  – Vi får opp innhold fra hele verden, det gjør også at vi vil ha det som er populært i andre land, som for eksempel godteri.


Et barn hadde blitt født i bilen som sto i brann på motorveien i januar. Slik startet forsvinningssaken som nå ryster Storbritannia. I 55 dager har britisk politi, øvrige nødetater og frivillige organisasjoner ledet an i et landsomfattende søk etter spedbarnet. Onsdag kveld kom nyheten om at forsvinningssaken kan ha fått det verst tenkelige utfallet: Det er gjort funn av et dødt spedbarn i et skogsområde i Sør-England. – Jeg forstår at konklusjonen av dette søket er hjerteskjærende for lokalsamfunnet og resten av befolkningen, sier politioverbetjent Lewis Basford i en uttalelse. Pågrepet på mandag Politiet har så langt ikke sagt noe om dødsårsak. Politiet oppfordrer nå mediene og offentligheten til å avstå fra spekulasjoner om hva som har skjedd. Funnet skjer to dager etter at paret Constance Marten (35) og Mark Gordon (48) ble pågrepet i byen Brighton på mandag.  Paret er siktet for grov omsorgssvikt og uaktsomt drap. Forsvinningssaken, som har preget britiske medier i årets to første måneder, startet med en brennende bil på en motorvei utenfor byen Bolton 5. januar. Tekniske undersøkelser avdekket at det hadde skjedd en fødsel i bilen. Landsomfattende jakt Politiet mistenkte at det var Constance Marten som hadde født. Men det nyfødte barnet hadde ikke fått noe helseoppfølging etter fødselen.  Både hun og partneren Mark Gordon ble raskt etterlyst med navn og bilder. De siste ukene har politiet jevnlig publisert en rekke overvåkningsbilder av paret. Paret har etterlatt seg spor over hele England.  Politiet mener de har vært i Liverpool, Essex, London – og til slutt i Brighton. Taxisjåfører hørte babylyder Ifølge The Guardian skal taxisjåfører som kjørte paret de første dagene etter at de ble etterlyst, ha forklart at de kunne høre babylyder.  Politiet mener det etterlyste paret har skjult seg i skogsområder utenfor Brighton den siste tiden. Der skal de ha bodd i telt. Mandagens pågripelse skjedde etter at noen hadde observert de to i en butikk og varslet myndighetene.  Paret skal ha levd et nomadisk liv siden i fjor høst, da politiet mener at det ble synlig at Constance Marten var gravid.  De skal ha holdt seg i skjul ved dekke seg til i offentligheten, forflytte seg på nattetid og kun bruke kontanter.  Fra velstående familie Constance Marten kommer fra en velstående familie med bånd til den britiske kongefamilien, ifølge britiske medier.  I 2016 skal hun ha brutt med familien etter at hun traff Mark Gordon, en domfelt voldtektsmann som er registrert på listen over seksualforbrytere. Etter mandagens pågripelse kom film- og musikkprodusenten Napier Marten, faren til Constance Marten, med følgende uttalelse til avisen Independent: «Det er en enorm lettelse å vite at min elskede datter Constance er blitt funnet, men samtidig svært alarmerende at hennes baby fortsatt ikke er funnet.»

Ryster Storbritannia:  Taxisjåfør hørte babylyder


Etter det katastrofale 0–7-tapet for Liverpool vil nok Manchester United fort tilbake på vinnersporet. Statistikken er ikke på Uniteds side i kommende kamp. – Jeg vet at dette laget kommer til å nullstille seg. Vi må slå tilbake, og vi har vist tidligere at vi kan det, sa Manchester United-manager Erik ten Hag på pressekonferansen etter søndagens stortap for rivalen. Liverpool ga seg ikke før det sto 7–0 på tavlen, og sørget med det for Manchester Uniteds største tap siden Boxing Day i 1931. Den gang for 91 år siden ble det nederlag med samme sifre mot Wolverhampton. Dermed befinner klubben seg i en noe uvant posisjon. De klarte riktignok å slå tilbake med 2–1-seier over Liverpool runden etter 0–4-tapet for Brentford i starten av sesongen. I 1931 ble det tre strake tap etter 0–7-tapet, og Premier League-statistikken er heller ikke på klubbens side. Av de ti største tapene i Premier League-historien (fra 1992/93-sesongen) har det bare én gang endt med seier for laget som kommer fra stortap. Én gang har det blitt uavgjort. Åtte ganger har det endt med tap. Grafikk: www.sofascore.com – Jeg har sett et lag som har hatt en vinnermentalitet den siste tiden, men i andre omgang hadde vi ikke vinnermentalitet i det hele tatt. Dette var et stort tilbakeslag, sier ten Hag. Nåværende Kongsvinger-trener Vegard Hansen har selv vært med å tape 0–7 på toppnivå, og vet viktigheten av å slå tilbake så fort som mulig. – Det er helt avgjørende. Hvis du taper to kamper på rad med stygge sifre så er det krise. Da er det helt krise. Nå har jo Manchester United vært et av de beste lagene i Premier League. Mjøndalen var ikke det, og vi sto i fare for å tape flere kamper, sier Hansen til VG. Med sitt Mjøndalen tapte han 0–7 for Haugesund høsten 2021. I neste kamp ble det 0–1 mot Tromsø, men så klinket bruntrøyene til med 5–0-seier over Kristiansund i runden etter det. – Det gjør noe med gruppen hvis man klarer å løse dette her på en pedagogisk og human måte, og man får en kollektiv hevngjerrighet og får samlet spillerne på din side. Det er ikke alltid like lett, men hvis man klarer det kan man komme styrket ut av det, sier Hansen. Hva skjer av sport denne uken? I VGs nye sportskalender får du oversikten – Hvis man gjennom lederstil og gjennom væremåte skaper splid i gruppen, så kan det være veien til undergrunnen på et vis på den gruppen. Så det er veldig viktig hvordan man som leder takler et slik tap, fortsetter 53-åringen. Til tross for statistikken, tror Hansen at Manchester United slår tilbake i neste seriekamp mot Southampton søndag. – Hvis det gir mer enn 1,1 i odds ville jeg satt mye penger på det, sier Hansen. – Ten Hag virker å være en erfaren og god manager, og jeg antar at han får trykket på de riktige knappene. Det kan hende det gikk veldig varmt i garderoben, men de har et mannskap nå som har vist over mange måneder at de har fått kollektivet til å fungere og de har vært gode. De har kvaliteter i laget til å slå tilbake, sier Hansen. For laget som har stått for de historiske storseirene er statistikken i neste kamp langt lystigere enn for laget som tapte. Hele åtte av gangene har det blitt ny seier, én gang har det blitt uavgjort, mens Newcastle tilbake i 1999 er det eneste laget som har tapt. Nå har Liverpool syv poeng opp til Manchester United på tredjeplass, og bare tre til Tottenham på fjerdeplassen som gir Champions League-plassen. Liverpool har i tillegg én kamp mindre spilt enn London-klubben på plassen foran. – De så mye bedre ut i går. Det var et kollektiv som virket mye sterkere. Det var en ny giv i går, og selvfølgelig er det mye positivt å bygge på. Jeg tror Liverpool er over den lille krisen og knekken de var inne i, avslutter Hansen. PS! Før søndagens seriekamp mot Southampton, skal Manchester United møte Real Betis i Europa League torsdag kveld.