Flere av deltagerne i Amazon Primes nye realitykonkurranse kritiserer sikkerheten under innspillingen. - Hele veien vår viktigste prioritet, svarer produksjonen. Fredag 20. januar hadde realitykonkurransen «Good Luck Guys» premiere på strømmetjenesten til Amazon Prime – Prime Video. Programmet er et av strømmetjenesten store satsinger i Norden.  Konseptet: Tolv kjente ansikt sendes til Thailand for å konkurrere parvis, og lever med lite mat og under dårlige kår. Etter de fem første episodene har det gått hardt for seg: Se video av Nakken: Risikerte å bli blind VG har spurt deltagerne om hvordan de opplevde sikkerheten under innspillingen. Selv om flere roser produksjonen, kommer også flere med kritikk mot sikkerheten. Underveis i innspillingen tok produksjonen selvkritikk, ifølge flere av deltagerne. Se hva produksjonen svarer lenger ned i saken. Influencer Jenny Huse sier hun ikke fikk nødvendig hjelp etter hun skal ha blitt stukket av en skorpion. Årsaken skal være at produksjonen glemte å legge igjen en walkietalkie da de var alene den påfallende kvelden. – Produksjonen var der og filmet da det skjedde, så dro de for kvelden. Jeg glemte det litt ut før jeg på kvelden plutselig kjente at jeg holdt på å besvime.  Huse sier hun mistet pusten og følelsen i deler av kroppen, og at hun var veldig redd.  Flere av deltagerne vitnet hendelsen. TV-profil Erlend Elias sier han holdt Huse i hånden da hun besvimte. – Det var ingen til stede, vi var helt alene. – Hun ble båret til den svære bambusveggen som sperret oss inne. Vi kom ikke ut av plassen. Det var på ekte skummelt, sier artist Raylee. Flere av deltagerne VG snakker med beskriver en dramatisk situasjon. – Jeg hadde Jenny på ryggen, livløs løpende oppover. Jeg gråt så mye, sier artist Benjamin Strand. – Vi hadde ikke walkietalkie, ingen til å hjelpe oss. Vi var helt alene, sier realityprofil Cecilie Andrea Varela og fortsetter:  – Det var dårlig sikkerhet på det tidspunktet. Vi ble redde, og det var skummelt fordi vi følte oss hjelpeløse og at ingen hadde skikkelig ansvar for oss. Huse sier hun opplevde å ikke bli tatt seriøst da hun omsider fikk legehjelp og fortalte om smertene. – Det var grusomt. Uansett hvor vondt jeg hadde det så ble jeg ikke sendt ut eller tatt seriøst, sier hun.  – Følte dere at produksjonen passet godt på dere? – Nei, overhodet ikke. Flere av deltagerne har uttalt at de fikk beskjed av produksjonen om at «det burde ha vært bedre».  Da VG først var i kontakt med produksjonsselskapet Mastiff var de gjennomgående svarene at sikkerheten «vanskelig kunne ha vært bedre».  Etter at VG snakket med flere deltagere og tok kontakt på nytt, har de snudd.  – Flere av deltagerne sier de har fått en beklagelse av produksjonen. Nekter dere for dette? – Produksjonen var og er veldig opptatt av at våre deltagere alltid skal føle seg godt ivaretatt. Om det er noen som har hatt opplevelser underveis hvor dette ikke har vært tilfelle, så beklager vi det, sier produsent Morten A. Mjønes i en e-post og fortsetter: – Samtidig er det viktig å presisere at selve programkonseptet nettopp spiller på å ta deltagere godt utenfor deres komfortsoner. Sikkerheten var hele veien vår viktigste prioritet med ambulanse, akuttlege og sykepleiere i umiddelbar nærhet til deltagerne. Produksjonen presiserer i tillegg at deltagerne aldri var sperret inne. VG har bedt om kommentar fra Amazon Prime, som henviser til produksjonsselskapet Mastiff. Realityprofilene Johannes Magnusson Bettina Buchanan er blant deltagerne som sier de følte seg godt ivaretatt av produksjonen. Sistnevnte sier det skjedde en «glipp» kvelden Huse ble dårlig. – Det var en glipp i sikkerheten fordi de glemte å legge igjen en walkietalkie til oss. En feil som absolutt ikke var bra selvfølgelig, men ellers var sikkerheten veldig god og produksjonen tok seg veldig godt av oss

Ut mot produksjonen:  - Vi var helt alene


Den tiltalte kvinnen hevder venninnen holdt fast armene til Tove (21) da hun tok kvelertak. Men venninnen hevder hun sov. Det er noen dramatiske dager i rettssalen i den svenske byen i Eksjö, hvor de to venninnene står tiltalt for drapet på 21 år gamle Tove i oktober i fjor. Hun var savnet i over to uker, før hun til slutt ble funnet i et skogholt like utenfor Vetlanda etter en storstilt leteaksjon. Hun ble sist sett på nattklubben Nöjet, sammen med de to kvinnene som senere ble pågrepet og siktet for drapet.  Politiet mener kvinnene sammen kvalte Tove i leiligheten til den tiltalte 20-åringen, før de dumpet henne i et skogholt.  To ulike versjoner Men da de onsdag forklarte seg i retten, kom de med to ulike versjoner av hva som skjedde drapsnatten: – Jeg ble sjokkert. Jeg frøs til, og vet ikke hva jeg tenkte. Men hun fikk frem at jeg måtte hjelpe med å få Tove ned i bilen. Jeg turte ikke å si imot, fortalte 18-åringen.  – Hun vil legge skylden på meg for å slippe unna selv, kontret 20-åringen. Tilbake til oktobernatten i fjor viser bilder hentet fra overvåkningskameraer Tove og de to tiltalte kvinnene sammen på nattklubben bare timer før drapet.  På klubben skal det ha oppstått en konflikt mellom de tre. Da Tove forlot klubben ved 01.30-tiden møtte hun de to kvinnene utenfor. De bestemte seg da for å dra hjem til 20-åringen for å oppklare konflikten.  På veien skal det ha vært god stemning, men det hele skal ha snudd etter et basketak på badet i leiligheten. Den tiltalte 20-åringen har forklart at Tove smalt i gulvet. Hun hevder videre at Tove forsøkte å kvele henne, og at hun da satte seg oppå Tove – og holdt rundt halsen hennes mens venninnen holdt fast armene. Men, hun mener altså ikke at det er dette som førte til at Tove døde. Hun hevder hun kun holdt rundt halsen i ti sekunder. Ba om livstid Under rettssaken har hun derimot forklart at Tove kastet opp da hun lå på gulvet – og at hun døde av såkalt indre kvelning.  Men rettsmedisiner Aleksandra Lazarevic er uenig i dette:  Hun mener kvelning er dødsårsaken, og viste i retten torsdag til at «hardt og langvarig press må til for slike skader». – Det er ingen tvil om hva som forårsaket dødsfallet, sier hun. Aktor Adam Rullman var torsdag klokkeklar: Han mener det ikke finnes noen annen forklaring enn at de venninnene drepte Tove. Derfor ba han om om lovens strengeste straff, livstid i fengsel, for den 20 år gamle kvinnen, og om livstid eller 18 års fengsel for den yngste.

Venninner krangler om drapet på Tove (21)


Anne-Kat Hærland (50) er hovedtrekkplasteret på en ny humorgalla til høsten, som turnerer til fem norske byer. Det melder arrangør Mikrofonen Event AS torsdag morgen. Humorgallaen får tittelen  «Ladies Night», og flere andre komikere er med, blant dem Lisa Tønne (45) og Rigmor Galtung (54). For fire år siden sa Anne-Kat Hærland i et TV-intervju at hun «heller ville trekke ut neglene med tang enn å stå på scenen igjen». Men i oktober og november er hun altså tilbake på scenen. – Jeg gidder ikke å gå på scenen når jeg ikke har noe å si. Men nå fant jeg ut at jeg har noe å si igjen, sier Hærland leende når VG ringer.  – Men det er altså bare snakk om fem enkeltstående show i fem ulike byer – og de skjer om et halvt år. Jeg jobber jo med andre ting også, sier Hærland, som ikke har tid til å utdype saken ytterligere.  – Jeg var i 50-årslag i går, så det ble litt sent, humrer hun. – Vi kan snakkes mer når det nærmer seg, sier hun om det nye showet. – Stor drøm Produsenten er fornøyd. – Det har vært en stor drøm å få jobbe med Anne-Kat. Nå når vi fikk laget dette prosjektet, så falt det naturlig å spørre henne. Vi tok bare en sjanse og spurte henne, sier Kim Are H. Røsok i Mikrofonen til NTB. Han forklarer at de fikk ja «rimelig raskt» fra Hærland, noe de er veldig glad for.  – Det er noen år siden hun sto på scenen sist. Men desto mer spennende er det at hun da blir med oss på denne humorgallaen til høsten. Hun leverer alltid på scenen og vi gleder oss til å se henne i «fri dressur», sier Røsok. Øyesykdom Hærland har de siste årene vært åpen om at hun lider av den uhelbredelige øyesykdommen Retinitis pigmentosa. Det er nå snart 30 år siden den da 22 år gamle Hærland fikk beskjed av legen om at hun etter hvert ville miste synet helt, ettersom cellene på netthinnen sakte dør. Komikerdronningen fortalte først om sykdommen i et stort VG-intervju i 2016. Da hadde hun båret på «hemmeligheten» lenge. Samme år gjorde hun sceneshow ut av diagnosen. Etterpå uttalte hun imidlertid til «God kveld Norge» at hun trodde hun var ferdig med scenen. – Man skal selvfølgelig aldri si aldri, men jeg har fremdeles mer lyst til å trekke ut neglene mine med tang. Så det svarer vel på det meste, sa hun. Nå har hun altså gjort helomvending. «Ladies Night» byr også på humornavn som Therese Alvseike, Pernille Haaland, Marie Risan, Henrik Thodesen, Mathias Luppichini, Ole Fotland, Karsten Blomvik og Veronica Simone Fjeld. Tittelen til tross er det likevel ingen ren kvinne-lineup. Det forklarer Røsok slik: – Norge så mange bra komikere, både kvinnelige og mannlige, derfor falt det naturlig at vi tar med noe for alle. Det er jo hovedpoenget med kvelden, å vise hvor mange flinke komikere det er der ute – også musikalske. Jeg er veldig stolt av å ha fått med så mange på én og samme kveld, sier han til NTB. I oktober og november skal showet besøke Lillehammer, Bergen, Kristiansand, Stavanger og Oslo.


LAHTI (VG) Kristine Stavås Skistad (24) har satt svenske sprintstjerner på plass i hvert eneste renn etter VM. Men hun får høre det av fans av «söta bror» med jevne mellomrom i sosiale medier. – Det er jo først og fremst mange hyggelige meldinger. Men så synes jeg det er ekstra gøy med meldinger fra bitre svensker. De kommer med mange kommentarer. Det er veldig stas og veldig motiverende, sier Skistad til VG og smiler. – Dette er på sosiale medier? – Ja. Jeg fikk en melding av en svensk dame her om dagen. Den motiverte godt før siste rennet. – Hva sto det der? – Det var mye greier om at jeg var et eller annet. – Det var ufint? – Ja, det er mye ufint fra svenskene, sier Skistad og gliser. Lørdag fortsatte hun sin råsterke triumfferd i verdenscupen. I Lahti spurtet hun ned den svenske sprint- og lagsprintverdensmesteren Jonna Sundling. Ikke bare for første gang i år. Men for fjerde gang på rappen. 24-åringen fra Konnerud vant først på hjemmebane i Drammen kort tid etter VM. Så har seirene kommet på rekke og rad. I Falun, Tallinn og nå under verdenscupavslutningen i Finland. Sundling har måttet ta til takke med andreplassen – hver gang. – Hva tror du det gjør med Sundling? – Det er kanskje dumt, nå kommer hun (Sundling) til å trene som faen til neste år og bli enda bedre. Hun er nok motivert for å ta Skistad neste år. Jeg tror det svir. Hun har vært eneren egentlig, så kommer det en ny en, vurderer verdenscupvinner Tiril Udnes Weng. – Det er klart, man vil jo alltid vinne. Spesielt når det er en som har slått meg mange ganger, så er det surt. Men jeg er glad for å ha henne som konkurrent, sier Sundling. – Gjør det noe med deg? – Jeg må bare forsøke å bli bedre. Hun er utrolig sterk på lettgåtte partier, det er der jeg trenger å bli bedre. Så jeg har noe å jobbe med fremover, sier Svensken. Skistad forteller at hun tenker slik hver gang hun møter Sundling i en finale: – Jeg tenker bare at jeg har lyst til å slå henne. Jeg føler jeg har fått overtaket nå. Så gjelder det å vinne VM og ikke verdenscup. Men det er morsomt å slå en så sterk konkurrent. Skistad er i det hele tatt overrasket over at hun har tatt så store steg denne sesongen. Hun mener det er «sykt» gitt at hun ikke var i verdenstoppen sist sesong. Ikke minst etter at to sesonger på det norske rekruttlandslaget mellom 2019 og 2021 har vært blytunge. – Jeg har funnet min vei. Jeg har lært mye og i år har jeg gjort det jeg liker før ting gikk skeis. I fjor trente jeg godt, jeg var klar på at kroppen ikke klarte å prestere best mulig. Det siste to årene har jeg gjort det som er best for meg. – Når du ser toppnivået ditt nå, er du bitter for tiden på rekruttlandslaget? – Nei, egentlig ikke. Nå sitter jeg nesten igjen med følelsen av at jeg er glad for at jeg hadde den. Jeg har lært veldig mye. Men det kan hende jeg måtte litt ned for å finne ut av det. Jeg har jo ofte tenkt at det er unødvendig å gå så langt i kjelleren og at jeg har kastet bort noen år. Men sånn er det, sier Skistad.


PLANICA (VG) Sverige var ansett som den store favoritten på kvinnenes stafett. I stedet gikk alt galt. Etter skuffelsen ble det krisemøte i den svenske leiren. – Vi har sittet nede i garasjen her på arenaen. Det føles veldig bra at de fikk prate med hverandre og ikke via media. Vi har hatt en kjempefin prat, sier Anders Byström til Aftonbladet. Uttalelsen til den svenske landslagssjefen kommer noen timer etter at den svenske smøresjefen Petter Myhlback slo tilbake mot løperes kritikk av skiene.  – Jeg synes det ser ut som Frida (Karlsson) er ganske sliten i beina og ikke trykker på ordentlig, sa Myhlback til Viaplay. – Min spontane reaksjon er at vi absolutt ikke hadde dårlige ski i dag. Materialet er en viktig faktor, men det finnes andre faktorer, fortsatte Myhlback. Frida Karlsson fikk store problemer og ble gått fra av Ingvild Flugstad Østberg på tredjeetappen. Norge gikk inn til klart gull foran Tyskland, mens Sverige måtte nøye seg med bronse.  Konfrontert med Myhlbacks kommentarer ble Karlsson skuffet: – Jeg vet ikke om han en gang har gått på mine ski i dag. Jeg ble litt skuffet når dere (pressen) sa at han hadde sagt det. Så vi skal ta oss en prat sammen, sa Karlsson før krisemøte. Etter krisemøte møtte Ebba Andersson på pressekonferanse: – Vi har måtte snakke gjennom hvordan løpet var for oss og vi prøver å forbli samlet i dette. Vi vet at alle er avhengige av toppmateriale i sporten vår, og vi vet også hvor mye arbeid som ligger bak å virkelig ha det, sier Andersson og legger til: – Noen ganger fungerer det perfekt og noen ganger er det ikke helt optimalt. HVA SKJER I VM I DAG? I VGs nye sportskalender får du oversikt Andersson og Maja Dahlqvist, som begge gikk på det svenske bronselaget, var like etter løpet sikre på at Karlssons ski var dårlige. Den svenske smøresjefen ba de svenske damene akseptere og ta nederlaget.  – Det er små marginer i toppidretten, noen ganger må man innse at noen andre er bedre, sa Myhlback til VG.  – Er du redd for å få kjeft av Frida?  – Virkelig ikke, sa Myhlback.  Dahlqvist tror Sverige hadde vunnet om de hadde gått på Norges ski.  – Vi vet vår kapasitet, så vi går for gull. Det virker som det hviler en forbannelse over oss på stafettene, sukker Dahlqvist. Sverige vant stafetten i VM 2019, men har nå sviktet som favoritter i tre mesterskap på rad. Dahlqvist var rask med å påpeke at smørerne gjør sitt beste, og at det ikke er noe poeng i å skylde på hverandre.  Lagvenninne Emma Ribom ristet på hodet da hun får spørsmål om skiene. – Med de forutsetningene som vi har, synes jeg vi gjør det vi kan, sa Ribom til VG. Tidligere i mesterskapet har Calle Halfvarsson også uttrykk misnøye med sine ski.  Norges annenetappe-løper Astrid Øyre Slind ville ikke gjort som Karlsson.  – Det er viktig å ha gode ski, men å kritisere smørerne ... De gjør en vanvittig jobb natt og dag. Jeg hadde ikke kritisert dem, sier hun til VG. Andersson falt og brakk staven på den annenetappe, dermed ble det en liten luke opp til Tyskland, Finland og Norge ved veksling. På tredjeetappe avgjorde Østberg da hun sikret 15 sekunder til Karlsson.  «Svensk marerittstafett», slår Aftonbladet fast etter stafetten.  Expressen-kommentator Tomas Pettersson forteller at ingen i Sverige hadde sett for seg at Karlsson skulle slite såpass, og trodde også det var noe galt med skiene.  – Det er kanskje de to største stjernene som gjør seg bort, ettersom Ebba knakk staven. Frida og Ebba hadde ansvar for de to etappene der Sverige skulle avgjøre. Det var tanken, men så ble det stikk motsatt, sier Pettersson. – Det er noe som ikke stemmer når Frida tar seg ut så mye og er så langt bak, sier Viaplay-ekspert Anna-Karin Strömstedt. Hør hva Karlsson sa etter etappen: Ebba Andersson fikk også problemer da hun falt og brakk staven på den andre etappen


Energiminister Terje Aasland (Ap) har på vegne av regjeringen beklaget menneskerettsbrudd overfor Fosen-samene.  Sametingspresident Silje Karine Moutka (NSR), energiminister Terje Aasland (Ap) og landbruksminister Sandra Borch møter torsdag pressen rett etter krisemøtet om den betente Fosen-saken.  – Jeg vil starte med å rette fokus mot parten dette primært handler om: Reindriftssamene på Fosen. De har lenge stått i en vanskelig og uavklart situasjon. Det er jeg lei meg for, sier energiminister Terje Aasland.  Beklaget direkte Han takket sametingspresidenten for et godt møte. Regjeringen har torsdag beklaget overfor Fosen-samene at konsesjonsvedtaket har krenket menneskerettighetene. – Før møtet i dag møtte jeg, og landbruksministeren, Terje Haugen og Leif Arne Jåma som er representanter for reindriftssamene på Fosen. I dette møtet beklaget jeg på vegne av regjeringen overfor reinbeitedistriktene på Fosen for at konsesjonsvedtakene innebærer et brudd på menneskerettighetene, sier Aasland.  – Dette var fordi Høyesterett fant at vedtakene fattet i 2013 ikke inneholdt tilfredsstillende avbøtende tiltak som gjør at vedtakene står seg i lys av menneskerettighetene, sier energiministeren.  Til tross for beklagelsen fra Aasland og regjeringen er det varslet nye aksjoner fredag.  – Hva har endret seg etter 500 dager som gjør at det først i dag kommer beklagelse – har det krevdes en sivil ulydighetsaksjon? – Jeg har vært opptatt av å finne løsninger så raskt som mulig. Vi har nå kommet til et punkt hvor dette har tatt tid. Jeg har sammen med regjeringskollegaer kommer fram til at nå var riktig tidspunkt å gjøre det på. Jeg er opptatt av å gjøre dette på en ordentlig måte for dem som er berørt. De har den mest krevende belastningen av oss alle i denne saken, svarer Aasland.  Han håper nå de kommer videre i saken.  – Vi skal sikre at det fortsatt skal være reindrift på Fosen, sier landbruksminister Sandra Borch. – Det er åpenbart at Høyesterett sier at menneskerettighetene er brutt, påpeker hun.  – Krevende  Hun beskriver saken som krevende.  – Som reindriftsminister er jeg opptatt av situasjonen til dem på Fosen. Hun forteller at det har gjort sterke inntrykk å høre hvordan vindkraft har påvirket driften deres.  Sametingspresident Silje Karine Muotka er fornøyd med at regjeringen nå anerkjenner og beklager menneskerettighetsbruddet.  – Det har vært et ønske fra min side at det offisielle Norge beklager menneskerettighetsbruddet. Det har skjedd, og det er avgjørende for at vi skal komme videre, sier hun.  Støre beklager – Jeg har oppfattet i møtet at vi har en felles forståelse for at denne saken krever politisk vilje, og at vi er nødt til å gå gjennom både de juridiske delene, og ha samme utgangspunkt rundt dem. Det er viktig for å sikre fremtiden for reindriften på Fosen, sier sametingspresidenten.  Muotka ble på pressekonferansen spurt om kravet fortsatt er at vindmøllene skal rives.  – Vindkraft og reindrift på Fosen kan ikke sameksistere slik det er nå. Hvor mye som skal rives, eller når det eventuelt skal rives, er ting vi må fortsatt jobbe for å forsøke å avklare, sier Muotka. Hun anerkjente aksjonistenes betydning for at saken nå beveger seg videre.  – Jeg må si at det har vært en overveldende markering av ungdommen sin klare vilje til å kjempe for grunnleggende verdier i vårt samfunn. Det er et tankekors at det må til dramatiske aksjoner for å vekke den norske offentligheten. Det burde få oss alle til å tenke oss om. Jeg mener aksjonen har hatt betydning for at det nå er en viss utvikling i saken, sier sametingspresidenten. Også statsminister Jonas Gahr Støre understreker i dag beklagelsen.  – Regjeringen beklager i dag overfor reindriftssamene på Fosen. De har opplevd en stor belastning på grunn av konsesjonsvedtakene fra 2013, sier han i en uttalelse


For halvannen uke siden fikk Else Kåss Furuseth (42) og makker Markus Neby (31) beskjeden: Etter tre år i beste sendetid, setter NRK punktum for «Kåss til kvelds».  VG er til stede når NRK spiller inn den aller siste episoden tirsdag.  – Velkommen til vår begravelse. Jeg håper det kommer like mange i min ordentlige begravelse, sa Neby da han hilste på publikum før sending.  Det har vært en følelsesladet dag for hele teamet som er involvert i produksjonen av programmet.  – Ja, det er trist. NRK har bestemt seg for å legge ned programmet, men vi skal ikke gå ut med bitterhet. Vi skal gå ut med varme og kjærlighet, og derfor vil jeg også at de fine folkene i ledelsen skal få lov til å si noen kloke ord om hvorfor de legger oss ned. Jeg har for øvrig veldig respekt for deres avgjørelse. Vær så god, slik innledet Furuseth sendingen.  Like etterpå ble det spilt av en sketsj der en NRK-sjef blir fremstilt som en sigarrøykende rumpe – se video:  I november 2022 ble det kjent at NRK måtte kutte fem prosent av budsjettet, og statskanalen varslet da nedbemanning. NRK åpnet også for sluttpakke for alle ansatte – kort tid etter annonserte NRK at de ville kutte tre episoder av vårsesongen til «Kåss til kvelds». – Det er rett og slett statsbudsjettet som ble lagt fram i fjor høst som har gjort at NRK må gjøre tøffe prioriteringer på mange områder. Helgetilbudet er ikke skjermet for det. Det er ikke tvil om at «Kåss til kvelds» har levert så det synger etter, sier redaksjonssjef Vivi Stenberg til VG.  Likevel kutter altså NRK nå programmet totalt. Selv om det i snitt har trukket 537.000 seere hver uke denne sesongen – 447.000 av dem på lineær TV.  – Jeg må si sånn som de som ryker ut av Stjernekamp: Det har vært en fantastisk reise. Vi i redaksjonen har blitt en liten familie. Vi stoler på hverandre kreativt og personlig, så det har vært helt vanvittig, sier Markus Neby til VG.  Både Markus Neby og Else Kåss Furuseth sier etter innspillingen at de gjerne skulle ha fortsatt med programmet.  – Jeg skammer meg over at vi er litt lei oss. Det er bare at vi gjerne skulle ha fortsatt, det legger vi ikke skjul på. Vi ønsker å spre glede. Sånn er det å bli dumpa, man må bare telle til ti, sier Furuseth til VG.  Internt i NRK: – Dårlig avgjørelse Flere i NRK har kommentert nyheten i statskanalens interne kanaler allerede før det ble kjent offentlig. VG har sett noen av kommentarene:  «Markus Neby, hva er grunnen til at dette gode programmet skal av plakaten? Og har redaksjonen fått beskjed om at dette skal vere hemmeleg? Vi er garantert mange som har lyst til å rope ut vår støtte!» skriver en. En annen skriver: «Argh, for en utrolig dårlig avgjørelse av NRK.» Under innspillingen til lørdagens episode falt Vidar Magnussen og tok fyr – se video: En annen går hardt ut mot ledelsen: «Er det bare meg, eller har NRK et lederproblem? Etter snart 30 år i verdens beste arbeidsplass, syns jeg det begynner å røyne på både i strategi og i ressursledelse og HR. Men som sagt. Det kan være min misforståtte subjektive oppfattelse».  – Jeg vil ikke kalle det for bråk. Vi har et intranett slik som andre store organisasjoner. Der har det vært diskusjoner. Jeg er glad for at det er engasjement rundt programmet og innholdet vi lager. Det synes jeg er helt på sin plass, sier redaksjonssjef Vivi Stenberg til VG.  Hun forteller at Else Kåss Furuseth og Markus Neby fikk beskjed for halvannen uke siden om at programmet legges ned. Det er ikke klart hva NRK skal satse på i stedet.  – Ikke bitre Den aller første episoden av «Kåss til kvelds» gikk på lufta i februar 2020, noen få måneder etter at Furuseth hadde kunngjort overgang fra Discovery til NRK. Det hadde da gått tre år siden TV-kjendisen forlot TV 2 til fordel for Discovery. – Vi er ikke bitre! Og i kveld er det bare å juble, folkens, for dette blir siste kvelden sammen


WILMORE (VG) En gudstjeneste på et universitet i Kentucky spredte seg til millioner på TikTok da noen studenter ble igjen for å be. I løpet av to uker besøkte over 50.000 den lille byen. Zach Meerkreebs var sliten og hadde knapt rukket å forberede seg da han 8. februar skulle holde en helt vanlig morgenandakt på Asbury University i Kentucky.  Han talte om «å bli Guds kjærlighet» ved å oppleve den selv. 19 studenter ble igjen da det var over – for å be og synge sammen.  Og så fortsatte de bare. Ryktet spredte seg, først på universitetet, så i Wilmore, småbyen rundt med to trafikklys.  Snart tok det fyr på TikTok og Instagram med emneknagger sett av mer enn 100 millioner, ifølge The Atlantic. Mellom 50.000 og 70.000 fra USA, men også fra Sør-Amerika, Europa, Australia og Asia strømmet til, ifølge universitetet.  The New York Times omtaler det som et «Woodstock for kristne» og landets «første store vekkelse i dette århundret». Etter 16 dager med sang og bønn, dag og natt, måtte universitetet av hensyn til resten av byen og studentene avslutte for publikum utenfra.  – Det føltes som en god naturkatastrofe, sier Meerkreebs til VG når han skal beskrive det praktiske kaoset, de timelange køene og trafikken som krasjlandet i småbyen. – Selvmordstanker Den religiøse oppvåkningen fant sted i et USA hvor stadig færre er medlem i en kirke, synagoge eller moské. Siden årtusenskiftet har andelen falt fra 70 prosent til under 50 prosent, ifølge Gallup.  Den fant også sted blant generasjon Z, den minst religiøse, amerikanske generasjonen til nå, ifølge Survey Center on American Life.  Nye data fra USAs folkehelseinstitutt (CDC) viser samtidig alarmerende tall for psykisk helse blant unge. Nesten tre av fem tenåringsjenter kjente på varig tristhet i fjor, dobbelt så mange som blant guttene – og én av tre jenter vurderte selvmord. De personlige historiene som ble fortalt av de unge inne i auditoriet var som et ekko av dette. – Denne generasjonens problemer med angst og mental helse, var blant de mest konsistente ønskene når folk ønsket at noen skulle be for dem. Det første vitnesbyrdet var om selvmordstanker, forteller Meerkreebs. – Vill forandring Eva Miller (18) og Andrew Seamands (22) var på studentgudstjenesten 8. februar da det hele startet. – Forandringen i mitt liv har vært vill, sier Andrew. – For noen få uker siden slet jeg veldig med angst og hadde store problemer med å få sove. Jeg følte det som denne store byrden som ble løftet fra meg når jeg kunne legge alt ned hos Jesus, sier han.  Atmosfæren i rommet har blitt beskrevet som en spesiell fred. Mange brøt ut i tårer bare de tråkket inn i auditoriet.  – Så mange lenker er blitt brutt når det gjelder mentale helseproblemer, selvmordstanker, traumatiske opplevelser med kirke tidligere, eller med seksuelle overgrep, sier Miller.  Splittelse – og enhet USAs politiske splittelse har funnet veien langt inn i evangeliske kirker – med uenighet om Black Lives Matter, kjønnsidentitetsspørsmål, covid-19 og Trump, for å nevne noe.  Asbury University har ikke vært skånet for dette, ifølge studentene Miller og Seamands. Vi er tross alt i rurale Kentucky – Trump-land.  Men det som kjennetegnet de to spesielle ukene, var det stikk motsatte, forteller de.  – På området her kan du definitivt merke spenningen fra uenighet, men der inne bøyde vi alle kne foran Jesus på samme nivå. Alt handlet om at det ikke betød noe hvor du sto politisk, sier Miller.  – Skadet av kirke Tilgivelse og gjenopprettede relasjoner mellom studenter som tidligere hadde snudd ryggen til hverandre, er blant historiene som blir fortalt. Maakreebs forteller at vonde erfaringer med kirke var en annen rød tråd i fortellingene studentene delte med hverandre gjennom mikrofonen. – Dette er en generasjon som har blitt skadet av kirke og kristent lederskap. Det var noen sterke øyeblikk der hvor eldre kristne ledere bekjente dette og ba om tilgivelse på vegne av sin generasjon, sier han


Den tsjekkiske ishockeykeeper-legenden Dominik Hasek mener det er avskyelig at NHL slapp til Aleksandr Ovetsjkins fire år gamle sønn i forbindelse med All Star-kampen forrige helg.  – NHL har nådd et bunnivå. Å la Ovetsjkins sønn opptre på isen under All Star-kampen er å spytte rundt 500 drepte, tusenvis skadede og titusenvis kidnappede ukrainske barn, skriver Dominik Hasek (58) på Twitter. – NHL og Gary Bettman (NHL-sjef) må betale for denne avskyelige handlingen, konkluderer den tidligere NHL-stjernekeeperen. Bakgrunnen er denne: Russeren Aleksandr Ovetsjkin (37) er en av de største stjernene i verdens beste ishockeyliga NHL. Det har han vært i over 15 år.  Han har imidlertid også opptrådt som støttespiller for Russlands president Vladimir Putin. Ovetsjkin har uttalt at han ønsker at krigen skal ta slutt, men hans profilbilde på Instagram er av ham selv sammen med Vladimir Putin: NHL er en privat eid liga bestående av 32 lag. Eierne har ikke tonet flagg når det gjelder sine russiske spillere. Washington Capitals – som Ovetsjkin har spilt for siden 2005/06-sesongen – har ikke latt seg affisere av kritikk rettet mot lagkaptein Ovetsjkins holdning til Russlands invasjon av Ukraina. Tsjekkeren Dominik Hasek – som spilte i NHL fra 1990 til 2008 – har på sin side ikke vært nådig, hverken mot Ovetsjkin, russiske NHL-spillere eller NHL-ledelsen ved ligaens administrerende direktør Gary Bettman.  Det er 55 russere i verdens beste hockeyliga. Hasek har flere ganger kritisert NHL for å slippe til russiske spillere. Han er også meget aktiv på Twitter i kampen for at russiske idrettsutøvere ikke skal få delta i OL. Bettman ble konfrontert med Haseks kritikk mot å la Aleksandr Ovetsjkin og hans sønn Sergej ta del i NHLs årlige All Star-fest.  Han svarte slik: – Jeg tror ikke han snakker for hverken regjeringen eller folket i Tsjekkia. Men han har rett til å ha sin mening, som jeg forresten er uenig i – for å ha den saken klar, uttalte NHLs toppsjef. Fredag kveld svarte Hasek på Twitter: – Melding til Mr. Bettman! Du tar feil. Flertallet av innbyggerne våre, i parlamentet vårt, vår statsminister og nye president har alle samme mening. Å la russiske utøvere delta i konkurranser er det samme som å støtte russisk propaganda.  Haseks kritikk ble en sak i flere amerikanske medier, som CBS Sports – og også «OL-nettstedet» Insidethegames omtalte den. Hasek har også vært en sterk pådriver for at russiske utøvere ikke må få delta i OL neste år, og han har bedt tennisorganisasjonene ATP og WTA om å nekte russiske spillere å delta i turneringene mens krigen pågår.


Skipet som mange frykter inneholder store mengder miljøgifter, fant fredag sin siste hvile på 5000 meters dyp. Det mye omtalte og opphuggingsklare hangarskipet «Sao Paulo» ble fredag ettermiddag senket utenfor kysten av Brasil, melder det brasilianske marine ifølge nyhetsbyrået AFP. Det skriver The Guardian. Ifølge marinen ble skipet senket 350 kilometer utenfor kysten av Brasil, og skal nå ligge på havets bunn, 5000 meter under overflaten i Atlanterhavet. Miljøvernere har lenge protestert mot den planlagte senkingen, fordi hangarskipet fra 1960-tallet skulle inneholde store mengder miljøgifter. Dette var også grunnen til at Tyrkia nektet å la skipet bli hogget opp hos dem. Asbest Det norske selskapet Grieg Green ble bedt av det tyrkiske selskapet som skulle hogge opp skipet om å vurdere mengden av giftstoffer i skipet.  – På grunn av skipets alder, at det er militært, og manglende tegninger, fikk vi aldri anledning til å vurdere hele skipet direkte, sier Sveinung Tvedt, kommunikasjonssjef i Grieg Maritime Group. Han forteller til VG at de fant asbest på skipet, og anbefalte at dette ble undersøkt nærmere. Nå ligger asbest og og båt på havets bunn.  – Det som er opplagt er at skipet burde blitt resirkulert på en forsvarlig måte på et resirkuleringsanlegg, overvåket av eksperter på slik resirkulering, sier Tvedt. Fransk ble brasiliansk Hangarskipet har en lang historie. Det ble bygget allerede på 1950-tallet i Frankrike. I 37 år seilte det for dem under navnet «Foch». Som fransk hangarskip deltok det i landets første prøvesprenginger av atomvåpen i Stillehavet på 1960-tallet. I år 2000 kjøpte Brasil hangarskipet. En brann i 2005 gjorde store skader på skipet. I august i fjor skulle skipet til Tyrkia for å hogges opp, men det ble stanset ved inngangen til Middelhavet på grunn av frykt for de ukjente mengdene miljøgiftene skipet skulle inneholde.   Brasil kjøpte skipet tilbake, men nektet det adgang til havn nettopp av frykt for miljørisiko.


Velferdsstatens glansdager ligger bak oss. Jo før vi innser det, dess lettere blir det å ta ansvar for å sikre egen alderdom. Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) har vært i hardt vær de siste dagene. Blant annet for å be folk gjøre mer for å planlegge for egen alderdom.  Det hun sier høres ut som Norge ikke lenger er en velferdsstat fra vugge til grav. Det er opprørende fordi det er et brudd på samfunnskontrakten, gjør din plikt, krev din rett.  Nordmenn som har bygget landet, jobbet og skattet – og som nå har krav på å bli tatt vare på av staten – vil selvsagt oppfatte en slik beskjed som en fornærmelse.  Men helseministeren har rett.  Velferdsstaten sliter, og det blir mye verre i fremtiden. Vi må forberede oss på dramatiske endringer i helse- og omsorgstjenestene i tiårene fremover. Det kreves alle mann til pumpene – også deg og meg. Men det kan ikke gjelde de som allerede har behov for eldreomsorg. Det burde helseministeren selvsagt avklart.  De fleste eldre bor hjemme så lenge som overhodet mulig. Dette er en generasjon som klager lite, og ber om lite, både fra det offentlige og fra egen familie. Å forvente at de eldste skal gjøre enda mer for å belaste det offentlig enda mindre. Det er rett og slett urimelig.  Befolkningskrise  Men vi som er yngre må legge en slagplan.  For i torsdagens kommunetale trakk helseminister Kjerkol frem bakteppet for det som nå skjer: Vi har ikke nok penger – men den største krisen er bemanningskrisen.  Det finnes ikke nok helsepersonell til å gi våre eldre den omsorgen som trengs.  I korte trekk handler det om at den lenge varslede eldrebølgen er her. Levealderen øker og vi har for første gang passert 1 million pensjonister. Men samtidig fødes det stadig færre barn (fruktbarhetstallet er 1,55 barn i 2022 mot 1,95 barn i 2010).  Det er også et alvorlig demografisk problem at over en million mennesker bor alene. Og at hver femte mann i alderen 30 til 44 år er barnløs og singel. Det vil altså være færre pårørende i fremtiden. Pårørende er grunnmuren i den norske eldreomsorgen.  Deres bidrag innen kommunale omsorgs- og helsetjenester utgjør svimlende 130 000 årsverk.  Samtidig må vi ta høyde for at vi kommer til å trenge omsorgstjenester i flere år enn i dag. Om 40 år lever vi i snitt til vi blir 90 år – det er nærmere syv år lenger enn i dag.  Vi kommer også til å få enorme kull av eldste over 80 år. For par år siden utgjorde de 200 000 personer, om bare ti år er det dobbelt så mange. Kostnadskrise Det har over år, og særlig den siste tiden blitt avslørt rystende svikt, både systematiske svikt og enkeltstående svikt i den offentlige eldreomsorgen.  Historien begynner I 2012 da Norge fikk en av de største helsereformene i nyere tid. Flere av behandlings- og omsorgsoppgavene ble flyttet fra sykehusene til kommunene.  Hensikten med reformen var å forberede oss på nettopp eldrebølgen. Gjør ting billigere og mer effektivt, slik at man kunne rekke over flere pasienter.  Det har ikke gått så bra.  Ofte krangler kommunene og sykehusene om hvem som har ansvaret for pasienten. Pasienten blir kasteball, noen ganger glemt.  Kommunene mener de fikk flere oppgaver, men at det ikke har fulgt med tilsvarende kompetanse og økonomiske ressurser. Nå skal kommunene også overta rehabiliteringsansvaret fra sykehusene. Deres bønn er at sykehusene ikke må slippe taket før kommunene har tilbudet på plass.  Paradokset er at vi bruker stadig mer penger og personell på helse- og omsorgstjenester. Det ble brukt 10 000 kroner mer per innbygger i 2021 sammenlignet med 2015. Kommunenes utgifter og antall årsverk har økt med nærmere 8 prosent i samme perioden. Men det vi ser i dag er dessverre bare en forsmak.  En helt ny analyse viser at helse- og omsorgssektoren kommer til å eksplodere i fremtiden


Om landet stanser driften får vi enda dyrere strøm. Til nyttår skal etter planen Tysklands siste kjernekraftverk legges ned. Reaktorene Isar 2, Neckarwestheim 2 og Emsland er vedtatt slått av. Bakgrunnen er et overveldende flertall i folket for nedleggelse. Alt i 2011 ble det bestemt.  Og siden er reaktorer lukket på rad og rekke. Nå gjenstår altså kun disse tre.  I mellomtiden har Russland invadert Ukraina, strømprisene har gått i taket og Europa står foran kraftrasjonering i vinter.  Kan Tyskland gå videre med sine planer da?  De kan snu i siste sekund. Det er økende politisk press for å videreføre dem. Resultatet av en sikkerhetssjekk ventes nå, denne uken. Det blir avgjørende.  Mange har fått virkelighetsoppfatningen justert etter krigen.  I Norge strutter oljebransjen av selvtillit, oljeskammen er vekk. I EU er snakket om å fase ut gassen erstattet med forsøk på å få tak i mest mulig gass. Kullkraften er startet opp igjen. Og kjernekraft har fått ny popularitet Frankrike varslet tidligere i år en gigantsatsing på atomkraft i årene som kommer. I Storbritannia sier Boris Johnson at målet er åtte nye kjernekraftverk. Finnene har akkurat fått et flunkende nytt atomkraftverk nesten på nett. I Sverige som også sliter med høye strømpriser, krangler de ikke om europakabler. De river øynene ut på hverandre over nedlagt kjernekraft. Til og med Fukushima-rammede Japan vil i ekspressfart satse på atomkraft igjen. I Tyskland ser dette ut til å sitte aller lengst inne.  Folk flest liker rett og slett ikke kjernekraft. For partiet De Grønne, som sitter i regjering, har dette vært deres viktigste sak. Også tyske eksperter i atomkraftbransjen har lite tro på kjernekraft i fremtiden.  Men flere meningsmålinger viser at det er flertall for forlengelse av de tre siste verkene.  Argumentene imot har vært at disse tre ikke står for mer enn noen få prosent av Tysklands strømproduksjon.  Noen peker på at nedleggelsen for lengst er igangsatt og at verkene uansett må stenge snart.  Det sies også at det er vanskelig å få tak i brenselet som trengs for å drive videre. Russland er en viktig leverandør.  Men de tre verkene er ikke ubetydelige. De kan bidra med å få laget nok elektrisitet til at systemet går i balanse.  Påvirker det egentlig strømprisen nevneverdig om de lukkes?  – Det kan bety i størrelsesorden 20 – 25 øre/kWh lavere pris enn ellers i Sør-Norge, sier Marius Holm Rennesund som er kraftanalytiker i Thema når jeg ringer ham.  Det er usikre tall. Men det er ganske mye.  Ifølge lekkasjer Der Spiegel og Tagesschau, går det mot videre drift av de tre verkene frem til våren neste år.  Myndighetene avviser derimot at det er tatt noen avgjørelse.  Det står overfor ulike valg.  Minimumsforslaget går ut på å kun drive ett av kjernekraftverkene videre. Det er snakk om det i Bayern, hvor de har alvorlig underskudd på strøm.  Man kan også drive alle tre videre. Da vil to av dem drives til mars og det siste til juni. Det sies å være så lenge dagens brenselstaver holder.  Et mer omfattende forslag går ut på å kjøpe nye brenselstaver og ha drift i flere år fremover. Krefter i opposisjonen ønsker dette, samt å reåpne de tre verkene som ble stengt i fjor.  – Kortvarig forlengelse basert på eksisterende brenselstaver tror jeg det er over 50 prosent sjanse for, sier tysklandkjenner Karsten Aase-Nilsen som driver bloggen Tysktime. Men han legger til at dette ikke betyr en omkamp om satsing på atomkraft fremover i Tyskland. – Det holder jeg for helt usannsynlig, sier Aase-Nilsen.  For motstanden i folket er der fortsatt. Og de mer vidtrekkende forslagene, har også mindre folkelig støtte viser målinger. Det beste vi kan håpe på i første omgang, ser ut til å være at Tyskland driver de siste tre kjernekraftverkene videre frem til våren


Produsentene bak Viaplays storsatsing, «Gulltransporten» unngikk dermed rettssak i mai. I desember i fjor kunne VG avsløre at firmaet Fiksern AS, som blant annet leverer spesialeffekter, stunts, våpen og presisjonskjøring til noen av Norges aller største filmer, saksøkte produsentene bak filmen «Gulltransporten».   Produsenten, 74 Gullbarrer AS, er et underbruk av Jørgen Storm Rosenberg og Kjetil Ombergs 74 Entertainment AS.  Selskapet ble saksøkt for uoppgjorte fakturaer på over 600.000 kroner. Da var det allerede kjent at 74 Gullbarrer AS nektet å betale andre underleverandører beløp i millionklassen for fakturaer de ikke godtok. Denne uken ble det kjent at Norsk Jernbaneklubb Krøderbanen hadde inngått forlik med 74 Gullbarrer AS etter rettsmegling, ifølge Bygdeposten. Dette er en frivillig klubb som leide ut historiske jernbanevogner til innspillingen av «Gulltransporten» som handler om utskipingen av den norske gullbeholdningen før krigsutbruddet i 1940. Jon Øigarden og Ida Elise Broch har to av de bærende rollene i filmen som var Viaplays aller første norske spillefilm med premiere i desember i fjor. I andre roller finner vi blant annet Sven Nordin og Axel Bøyum. – Krøderbanen ønsker på det nåværende tidspunkt ikke å gå ut med noen summer, men kan bekrefte at vi har funnet en løsning som er akseptabel for begge parter, skriver leder Henrik B. Backer i jernbaneklubben til Bygdeposten. Nå har altså Fiksern fulgt etter. De sørget blant annet for pyro og eksplosjonseffekter i «Gulltransporten». Deres krav var på 609.568 kroner, og daglig leder Pål Morten Hverven bekrefter overfor VG at forliket ble inngått rett før avtalt rettsmegling mellom partene. Opprinnelig var det berammet rettssak i Østre Innlandet tingrett den 10. mai. – Forliket er greit, alt tatt i betraktning. Det blir godt å få lagt dette bak oss, sier Hverven. VG har foreløpig ikke lykkes i å få kommentar fra 74 Entertainments produsenter Kjetil Omberg eller Jørgen Storm Rosenberg.


KARASJOK (VG)  Støre er bekymret for Finnmarks framtid - hvis man ikke klarer å finne en løsning mellom reindrift og ny, grønn energi. Det er 12 kalde på gradestokken i Karasjok - langt varmere enn de 30 minusgradene som først var meldt. Statsminister Jonas Gahr Støre er godt forberedt. – Jeg har på fire lag med ull. Det er trikset. Lag på lag med ull, sier han. Behov for ny, grønn energi og hensynet til urfolks rett til å drive med sine tradisjonelle næringer - som reindrift - har blitt et brennhet tema den siste tiden.  Nå er Støre i Karasjok for å snakke med reindriftsaktører - og høre hvor skoen - eller i dette tilfellet skallene -  trykker.  Hvor mange rein? Støre møter en reindriftsfamilie i Karasjok. En av dem er Anne Louise Næss Gaup. Støre strekker ut en hånd og hilser høflig mens han spør nysgjerrig om reindriften, mens journalistene henger over samtalen som hauker.  – Hvor mange rein har dere, kommer det fra Støre, før han raskt korrigerer seg selv: – Nei! Det skal man ikke spørre om, glipper det ut av statsministeren, mens han får megetsigende blikk fra Gaup. – Sånt spør man ikke om. Det er veldig personlig. Særlig foran så mange folk til stede, det passer seg ikke. Og han vet nok svaret hvis han bare blar i de offentlige papirene, men man skal likevel ikke spørre, sier hun til VG. – Aiai, det ble tabbe på nesten første spørsmål? – Ja, jeg spurte hvor mange rein hun hadde. Jeg gjorde det samme for fem år siden, da jeg møtte reindriftsaktører også. Men det har jeg jo egentlig lært at man ikke skal spørre om, medgir Støre. – Årsaken er at man spør om folks verdier. Og det kan også være folk ikke har mange rein. Så det er flere grunner til ikke å spørre. Men jeg synes man av og til skal spørre om ting «man ikke skal spørre om». Men neste gang husker jeg kanskje å ikke spørre, sier han. Lar det seg kombinere? Det store spørsmålet er hvordan både respektere og bevare reindriftsnæringen - og samtidig få nok kraft.  – Over alt jeg reiser i Norge så er det én ting som går igjen: behovet for mer energi. Dersom dette blir et spørsmål om «enten eller» mellom reindriftsnæringen og ny kraft, så er jeg bekymret for fremtiden til Finnmark, sier Støre. Det budskapet er ikke Gaup særlig begeistret for. – Er det plass til oss? Gaup viser blant annet til en planlagt kraftlinje mellom Skaidi og Lebesby, som går gjennom områdene hvor de har sommerbeite. – Jeg er litt i tvil om stadig nye inngrep lar seg forene med reindriften. Jeg er bekymret for fremtiden, og om det vil være reindrift her om tredve år, med alle de inngrepene som nå kommer. Er det plass til oss her?, spør hun. – Det snakkes mye om avbøtende tiltak. Hvilke avbøtende tiltak ser du for deg at kan fungere? – Vi har ikke alternative beiteområder. Det er trangt, og reinflokker over alt. Vi kan ikke flytte oss til naboen, da blir det bare bråk. Da må man kjøpe ut næringen ved å gi kompensasjon. Er det virkelig det vi ønsker? Jeg tror ikke det er heldig.


En av de 14 rekruttene måtte forlate TV-innspillingen før dimmekamp. – Var ikke meningen at det skulle bli sånn. Spoiler-advarsel: Ikke les videre hvis du ikke vil vite hvem det gjelder. Opprinnelig var planen at de fire første rekruttene skulle forlate «Kompani Lauritzen» førstkommende lørdag. Nå er det klart at én forsvinner fra Setnesmoen leir allerede i onsdagens episode. Saken er nemlig den at Vendela Kirsebom (56) på forhånd hadde avtalt med produksjonen at hun skulle få pause for å være med på vitnemålsutdeling til en av sine to døtre.  Men så skjedde det forandringer.  En svært skuffet, men bestemt Kirsebom ber om å få en prat med kaptein John Hammersmark (49). Hun forklarer situasjonen for ham. – Det er en av de største dagene i hennes liv, og det er i London, og jeg har lovet at jeg skulle være på den graduationen for veldig lenge siden, forklarer Kirsebom.  Kirsebom presiserer at hun har «grublet veldig hardt».. – Men for min del så er jo hun det viktigste i livet mitt, forklarer hun om datteren.  – Jeg vil jo absolutt ikke gi meg. Jeg hadde jo håpet å få navnet mitt her, sier en rørt rekrutt 88 og peker på høyre siden av brystet på jakken. Gråtkvalt sier Kirsebom at det er veldig tøft å måtte reise. Kapteinen sier han forstår det, men forklarer at han ikke kan la henne dra for så å returnere senere. TV 2 beklager Kirsebom betror til kamera at hun der og da føler seg ganske tom. – Det var ikke meningen at det skulle bli sånn, sier 56-åringen. TV 2 forklarer i en e-post til VG at Kirsebom hadde et ønske om å delta på sin datters vitnemålsutdeling, men at det i utgangspunktet ikke er mulig å få perm eller være borte fra opptak av «Kompani Lauritzen». – Men ettersom vitnemålsutdelingen sammenfalt med en promodag mellom rekrutt- og aspirantperioden, hadde Vendela fått lov til å være borte akkurat denne dagen, så lenge hun var klar til revelje dagen etter, sier pressesjef Jan-Petter Dahl. – Dessverre skjedde det endringer i produksjonsplanen underveis i innspillingen, og det ble ikke lenger mulig å gi Vendela perm den aktuelle dagen, legger han til. TV 2 bekrefter at Kirsebom selv hadde sterkt ønske om å fortsette innspillingen.  – Vi beklager at det ikke lenger var mulig for henne å dra på vitnemålstudelingen og komme tilbake til Setnesmoen slik hun var blitt lovet, sier Dahl. Følelsene tar overhånd når Kirsebom går ut til de andre – uten nummeret på brystet.  Med tårene rennende forklarer hun at hun hadde «elsket og ønsket» å få være med videre. Kirsebom har testet egne grenser og vist seg sårbar under innspillingen. Mer enn én gang har hun tatt til tårene. Det var en svært rørt supermodell som tidlig i serien forklarte kaptein og fenrik at hun med serien håpet å lære å stole litt mer på seg selv og sine evner.  – Og vokse og finne den styrken som er inni meg, som jeg vet finnes der, men som jeg iblant tviler på, sa hun gråtende. Når rekrutteventyret er over, konkluderer Kirsebom med at hun har «gått så langt inn i seg selv».  – Og ned i meg selv for å klare å gjøre de tingene jeg har gjort. Det er helt utrolig å ha vært med på den reisen, selv om den ble litt kortere enn jeg hadde håpet på, sier hun på TV. Hun får mye skryt av oberst Dag Otto Lauritzen (66). – Det er med tungt hjerte jeg må tre deg av, sier han. VG har forsøkt å få en kommentar fra Kirsebom i forbindelse med exiten. Kirsebom forklarte i et stort intervju med VG Helg i forrige uke at det tok to uker fra hun var hjemme igjen til hun fikk kreftene tilbake.  – Gul, lilla, blågrønn, blått, blått. Jeg så ikke ut, jeg var lilla helt til lysken og måtte spørre ett av befalene: «Er dette egentlig normalt?», sier hun i intervjuet


(Viking - Rosenborg 2–0) Rosenborg sviktet i sesongens første viktige kamp, mens Vikings nyervervelse fikk en drømmedebut. Den første halvannen omgangen av cupens fjerde runde mellom Viking og Rosenborg ga hverken hjemmesupporterne eller de tilreisende tilskuerne særlig verdi for pengene. – Vi er ikke gode nok i dag, så vi må hjem og trene. Så skal vi være bedre forberedt til seriestart mot samme motstander. En fullt fortjent seier for Viking i dag, er oppsummeringen fra RBK-sjef Kjetil Rekdal til NRK etter kampslutt. Det skulle gå lang tid før de første virkelig store mulighetene kom. Men da de først kom eksploderte det i Stavanger. 64. minutt: Zlatko Tripic trillet ballen til Sander Svendsen som hadde beveget seg innover i banen rett på utsiden av RBKs 16-meter. Kantspilleren fikk stå helt alene og elegant plassere ballen nederst i det høyre hjørnet. 67. minutt: Så var det nysigneringen Lars-Jørgen Salvesens tur. Spissen tok med seg ballen fra egen banehalvdel og stormet mot Rosenborg-målet. Fra nesten samme avstand banket han til i det samme hjørnet som Svendsen. På tre minutter hadde Viking gått fra 0–0 til 2–0 på SR-Bank Arena. Salvesen brukte dermed bare åtte minutter på å markere seg i Stavanger. Kristiansanderen startet på benken og ble byttet inn etter 59 minutter. – Det er selvfølgelig sånne ting man drømmer om. Det er en solid lagseier, vi scorer på sjansene våre og det viktigste var å ta seg videre.Det var utrolig deilig å se scoringen gå i mål, sier Salvesen til NRK. Da så Rosenborg ut til å miste piffen og kampen ebbet ut i 2–0-seier til Viking. – Dersom dette er nivået vi skal levere uke etter uke i sesong, da lover det ikke bra. Det var for lite, så nå har vi en måned til å komme på et høyere nivå, er dommen fra RBK-trener Rekdal til NRK.  I kvartfinalen får siddisene tøff motstand av Bodø/Glimt, klubben den nye Viking-helten Salvesen nylig meldte overgang fra: – Det passer meg veldig fint. Jeg må opp og pakke ut av leiligheten, så det er fint å få seg en tur opp, ler Salvesen.


Torsdag er det nypremiere på teaterstykket til Sumaya Jirde Ali i Bergen. Fredag skulle hun egentlig på et arrangement for å snakke om stykket.  Men nå er det avlyst, skriver Den Nationale Scenen på sine nettsider. – Jeg kan bekrefte at arrangementet er avlyst. Sumaya kommer ikke til Bergen på grunn av den pågående situasjonen, sier teatersjef Stefan Larsson til Bergens Tidende onsdag morgen. Tirsdag ble det kjent at Ali har anmeldt Atle Antonsen for hatefulle ytringer.  Det skjedde etter en hendelsen på Bar Boca i Oslo natt til 23. oktober – en hendelse som Antonsen i ettertid har beklaget.  Der skal Antonsen blant annet ha snakket engelsk til henne, vært aggressiv og bedt henne holde kjeft flere ganger, ifølge Ali. Etter hvert sa han «du er for mørkhudet til å være her», skrev hun i Facebook-statusen. «Havet tar det det ikke gir» er stykket som Jirde Ali har skrevet og som hadde snikpremiere i Bergen tidligere i høst, under Bergen Dramatikkfestival. Fredag skulle hun etter planen snakke om stykket med sosiolog og litteraturformidler Berit Bareksten i Teaterkjelleren på DNS. Arrangementet var et samarbeid med Bergen Kvinnesaksforening og Amalie Skram-selskapet. Men nå er det altså avlyst.


SOTRA (VG) Silje Ulveseth hadde aldri trodd hun skulle bli politiker. Men da hun sa ja til å stille til valg for Ap, endte hun opp i en krevende arbeidskonflikt – og med flere titusener av kroner i advokatregninger. Silje Ulveseth trodde hun hadde kapret drømmejobben som kommunikasjonsrådgiver i selskapet Sotra Link. Istedenfor har saken endt opp som en krevende konflikt og stadig voksende advokatregninger – mens Ulveseth plutselig sto uten jobb og fremtidig inntekt. Det hele startet med at hun fortalte sin nye sjef at hun var blitt foreslått på 7. plass til kommunestyret i Øygarden.  – Det syntes han ikke noen ting om. Han likte ikke at vi hadde ulike hatter på oss, og ville at selskapet skulle være «politisk nøytralt», sier hun. VG møter henne hjemme på Sotra. Hun forteller at hun opplever å miste jobben fordi hun har engasjert seg i lokalpolitikken og stiller til valg for Arbeiderpartiet. Arbeidsgiveren mener på sin side at hun ikke fikk sparken på grunn av sitt politiske engasjement, men på grunn av at hun hadde tilbakeholdt relevant informasjon for dem – og på grunn av «samarbeids- og kommunikasjonsutfordringer som gikk hardt ut over tillitsforholdet». Sotra Link er et OPS-selskap som skal bygge det nye Sotrasambandet - et veiprosjekt på vestlandet. Den australske investeringsbanken Macquarie Group Ltd er største eier av selskapet - og eier 70 prosent av Sotra link. Kamp for skolen Ulveseth forteller at hun gjennom hele livet aldri har forstått hvorfor noen vil være politiker. Det til tross for at bestefaren hennes, Ingvald Johan Ulveseth, var industriminister i Trygve Brattelis andre regjering, og en viktig pådriver for den eksisterende Sotrabroen. Men da kommunen foreslo å legge ned nærskolen, ble et engasjement tent i henne. Hun skrev leserbrev på leserbrev. Gjorde alt hun kunne for å kjempe for skolen. Dette merket det lokale Ap-laget seg, og ordførerkandidaten deres spurte om hun ikke kunne tenke seg å stå på lista til valget og melde seg inn i Ap.  Plutselig måtte Ulveseth spise sine egne ord om politikere, for hun kjente at hun ville fortsette å engasjere seg – og takket ja.  Føltes som et ultimatum Omtrent samtidig ble hun tilbudt en jobb hun hadde søkt på, som Ulveseth tenkte at var «drømmejobben». Da sjefen i Sotra link ringte for å tilby henne jobben, fortalte hun samtidig at hun sto på lista til kommunestyret for Ap. Hun forteller at hun da fikk et råd fra ham om å trekke seg.  – Der og da følte jeg det som et ultimatum, så jeg sa jeg ville undersøke mulighetene for å trekke meg. Men da jeg kontaktet Arbeiderpartiet, sa de at det var ulovlig for en arbeidsgiver å kreve det. Dermed signerte Ulveseth kontrakt med Sotra link – uten å trekke seg fra lista og ble kort tid etter valgt til lista. Før hun rakk å orientere arbeidsgiveren, oppdaget hennes nye sjef det i en artikkel i lokalavisen.  – Han ringte meg med en gang. Han var ikke fornøyd.  «Lei sak» Administrerende direktør i Sotra Link, Christopher Bjerke, har ikke ønsket å møte VG til et intervju. Han beskriver det hele som en «lei sak». Les hele hans svar lenger ned.  Sotra link reagerer på at Ulveseth ikke har opplyst om at hun stiller til valg - til tross for at hun har sagt hun skal kontakte Arbeiderpartiet for å undersøke mulighetene for å trekke seg. I etterkant av telefonsamtalen ber Ulveseth om en prat, og får invitasjon til å komme til Sotra links lokaler, viser meldinger VG har sett.  Der forklarer Bjerke at han er misfornøyd med at hun ikke har trukket seg, men Ulveseth oppfatter likevel at de skværer opp, forklarer hun.  På slutten av møtet spør Bjerke om hun har lyst til å hilse på styrelederen påfølgende tirsdag, sier Ulveseth.  Hun takker ja til møtet, og takker samtidig for samtalen deres:  «Hei, det passer fint. Ser fram til å møte dere! Takk for fin prat i dag. Det betyr mye for meg


Da han leste avisen, oppdaget Kenneth Andresen (52) fra Namsos at den terrorsiktede tyskeren Peter Wörner hadde oppholdt seg på hans brygge.  VG skrev torsdag om Peter Wörner (54), en av de fengslede militære lederne i bevegelsen som planla statskupp i Tyskland. I flere år drev han overlevelsestrening for tyskere i områdene rundt Namsos. Andresen har hytte i Reindalen på Otterøya. Wörner har lagt ut mange bilder fra sine norgesbesøk, og flere av dem skulle vise seg å være tatt ved brygga til Andresen.  – Jeg visste ikke om det før en kompis ringte meg og sa at det var bilde av brygga i VG, og da måtte jeg inn for å se, og det stemte jo.  Namdalsavisen omtalte saken først.  Han forteller at han tidligere i høst hadde lagt merke til at noen hadde oppholdt seg rundt hytta hans og ved brygga.  – Gresset var helt nedtråkket. Det så ut som det hadde vært ganske mange der, sier han til VG.  Bilder fra Wörners Instagram viser at han var ved hytta med flere andre.  – Det er meget spesielt, men nå er jeg en ganske rolig mann da, sier Andresen.  Ringte politiet etter møte  Wörner har som sagt drevet overlevelsestrening for tyskere rundt Namsos i flere år.  Flere beboere på Otterøya har vært svært skeptiske til hemmelighetsfulle tyske overlevelsesturister som i flere år har dukket opp på ettersommeren. Morten Olav Finnanger (66) valgte å kontakte politiet etter å ha støtt på en tysk gruppe da han var på hjortejakt for noen år tilbake.  I skogen støtte han på åtte-ti tyske menn som satt rundt et bål. Fordi han selv var på jakt gikk han bort for å spørre om de kunne flytte seg, så de ikke forstyrret jakten, forteller han.  – Kjempebabyer  Finnanger spurte flere ganger om de kunne flytte seg, uten at det skjedde. – De sa de hadde grunnloven på sin side. Jeg satt med en skremmende følelse, sier han til VG.  Han forteller at han trakk seg unna, og tok kontakt med politiet da de ikke ville flytte seg.  Politioverbetjent Morten Heggdal forteller til Namdalsavisa at han fikk inntrykk av at lokalbefolkningen følte et ubehag over det militæraktige preget til tyskerne. Etter at Finnanger kontaktet politiet dro Heggdal ut for å prate med de tyske mennene.  – Det så ut som en voksen gjeng som var på telttur for å leke litt paintball. Veldig paramilitært preg. Når fullvoksne folk på min alder holder på med det så er det ren lek, noen kjempebabyer, sier Heggdal til VG.  Videre forteller han at de ikke gjorde noe annet enn å ta en prat med dem.  Den tyske tidligere spesial- og fallskjermsoldaten Peter Wörner er en av 25 personer fra et terrornettverk knyttet til den omstridte Reichsbürger-bevegelsen, som ble arrestert under en stor politiaksjon i Tyskland onsdag morgen. Politiet mener de planla et statskupp. Her aksjonerte tysk politi mot Reichsbürger-bevegelsen 7. desember: Den gigantiske politiaksjonen som ble gjennomført onsdag morgen er ifølge Bild Zeitung en av de største operasjonene mot ekstremister i tysk historie. Reichsbürger-bevegelsen mener at dagens Tyskland er en illegitim stat som er kontrollert av seiersmaktene etter annen verdenskrig. De mener den legitime tyske staten er Tyskland før 1918, da landet var en keiserstat. Politiet mener gruppen har som mål om å erstatte regjeringen med et fyrstedømme og sette inn prinsen av Reuss som sin nye statsleder. Siden 2010 har eks-soldaten Wörner arrangert overlevelseskurs og villmarkstreningskurs for tyskere i Namsos kommune.  Ifølge den tyske riksadvokaten hadde Wörner en sentral rolle i den militære fløyen av terrornettverket. Overlevelseskurset har ifølge Wörner selv bestått av tre dager med teoretisk undervisning med noen praktiske oppgaver der deltagerne blir lært basiskunnskaper om overlevelse. Etter det blir de sendt ut i naturen på en større fysisk utfordring. Det hittil siste kurset i Namsos ble gjennomført så sent som i august i år.

Terrorsiktet tysker brukte brygga til Kenneth


BEITOSTØLEN (VG) Pål Golberg (32) trakk luen over øynene for å skjule tårene og klarte ikke å svare, da VG lurte på hvordan han «sjonglerer» hverdagen som verdens beste skiløper og samtidig har et liv med en familie på fire. Han brukte tid, ganske nøyaktig 30 lange sekunder på å tenke seg om, da han lørdag ble intervjuet etter nok en seier i verdenscupen. Så svarte han kort at spørsmålet føltes vanskelig å svare på. Deretter ba han pent om å få utsette intervjuet til dagen etter. Og verdenscuplederen, som er mannen å slå i langrenn om dagen, gjorde som avtalt og ringte opp. – Kjempetakknemlig, sier Golberg om hvorfor han ble såpass berørt av spørsmålet som lød som følger: «Du har litt av en familiekabal i det daglige, hvordan klarer du å sjonglere det samtidig som du skal klare å levere toppresultater hver helg…?». – Jeg har jo en samboer som er mamma store deler av året. Men hun er jo også psykolog for meg. Det er noe med at det er krevende for henne med denne totalpakken. Det er usikkerhet rundt hvilke skirenn jeg får gå, man skal holde seg frisk, sier Golberg. – Jeg satser langrenn på heltid. Men hun gjør jo nesten det, hun også. Hun ofrer om ikke like mye, men veldig mye av sin egen fritid. Så det har blitt et fellesprosjekt som kanskje gjør at man blir enda mer knyttet sammen. For på hjemmebane har samboer gjennom en årrekke, Line Sogn Plassen, kontroll på det aller meste. De to har barna Frida (fire år) og Sara (snart seks måneder) sammen. Sogn Plassen har permisjon fra jobben som advokat. Samtidig krever også skiløper Golberg sitt. Han skal få trent, han reiser Europa rundt, rennhelgene tar mye tid, og han skal unngå å bli syk. – Alt bunner i det Han forteller at de derfor tok eldstedatteren ut av barnehagen i november. Det nærmet seg sesong. – Det for at vi skal holde oss friske. Helt siden verdenscupåpningen har hun eldste vært ute av barnehagen. Alle valgene vi gjør handler om at jeg skal styrke oddsene mine for å være frisk og gå de skirennene jeg vil… Alt bunner i det, beskriver Golberg. – Jeg setter pris på muligheten jeg har fått. At hun på hjemmebane vil det like mye som meg. For hvis hun ikke hadde hatt samme «driven», da hadde jeg ikke holdt på med det nivået jeg gjør nå. – Det er krevende Golbergs trener, Arild Monsen, sier til VG at nøkkelen til 32-åringens suksess handler om at han er mer strukturert enn noen gang. Fem pallplasser, hvorav to er seire, på åtte konkurranser er rett og slett råsterkt. Treneren mener Golbergs gjennomføring av treningen er på et nivå den aldri har vært. Men Monsen er snar med på påpeke at livssituasjonen også er krevende, men samtidig har gjort ham godt. – Han har bare blitt en enda mer balansert person som greier å konsentrere seg om det han skal gjøre og koble av når han skal det. Jeg er imponert, sier Monsen. Jeg vet jo hvordan toppidrettslivet er. Det er sove, trene og spise. Men når du har to små barn i tillegg, så er du oppe om morgenen, for å si det sånn, sier Monsen og legger til: – Det er krevende, det vil jeg si. Men Golberg gjør det han kan for å holde familien tett samlet også når de står midt i sesong. Denne uken reiser han og landslaget til Sveits for å konkurrere i Davos. Dit tar han med samboeren Line og de to små barna for å jakte nye triumfer.


Vinneren av «MasterChef» røk ut i matlagingskonkurransen. – Jeg burde kanskje røkt pølsene, sier Heine Totland i dag.  Kjersti Grini (50), Sophie Elise (27) og Heine Totland (51) ble snytt for semifinaleplass i «Farmen kjendis». – De to tingene jeg var desidert best på, øksekast og matlaging, var de to tingene jeg feilet på, sier Heine Totland om exiten onsdag kveld. Men han er ikke sur.  – Nei, jeg var drittlei på det tidspunktet, sier han. – Jeg er egentlig ikke en konkurransefyr. Selv om jeg mener at mine pølser var skikkelig gode, så må jeg bare gratulere Øyunn da hennes ble mottatt bedre. Jeg tenker jo i dag at jeg kanskje burde røkt pølsene, for eksempel, men det var helt greit. Øyunn var også mye mer vinnerambisiøs enn meg. Totland beskriver seg som en blid og omgjengelig «hippie», som aller helst ville ha god stemning. Bare to ganger i sitt liv har han kjent på skikkelig konkurranseinstinkt.  – Det var i «MasterChef» i 2015 – og da lagde vi ikke pølser – og i tvekampen mot Adam, sier han.  I tvekampen som ble vist søndag, sa Totland at hans hovedmål var å ramme Øyunn Krogh (25) på verst måte ved å sende ut hennes bestevenn Adam Ezzari (23). Det klarte han.  – Vi er alle veldig gode venner i dag, altså, men det er fortsatt fryktelig gøy å se på TV, og å se hvor lei seg Øyunn ble. Det var skikkelig «wow, nå står jeg midt i dramaet – jeg – som bare vil ha det hyggelig og fint». Noe av det Totland er mest fornøyd med, er at han har fått vise seg som tøff. Spesielt etter tvekampen, da han falt ned to meter. – Jeg er ikke en sånn HMS-fyr, men en som hopper ned fra scenen hele tiden og spiller under to tonn med hengende lys uten hjelm. Den tvekampen ville jeg likevel ikke vært foruten. Jeg føler meg litt tøffere, ellers hadde jeg vært han på gården som bare lagde mat og sånt, sier han. – Det er kult å være tøffere enn «Norges tøffeste»- Isak også. Han kan hverken vise til tvekamp eller «Farmen»-skade! Men det var vondt. Totland mistenker at han fikk hjernerystelse, men han skjulte smertene for «Farmen»-legen. – Jeg ville ikke bli sendt hjem. Nå har han bare et lite arr på benet, men han gikk lenge med sår på nesa.  Totland tar det altså ikke tungt å ryke ut.  – Jeg var så motivert for å reise. Sengetøyet var det samme hele tiden, dyrene var borte, og det var kun gjøkeredet igjen. Sophie og jeg dro rett til hotellbaren da vi kom ut. Vi dusjet ikke engang. Jeg tror aldri produksjonen har sett en lykkeligere mann enn meg der. Vi drakk øl, spiste krepsesuppe og bare koste oss.  Turbulensen på «Farmen»-gården er uansett ingenting mot det virkelige dramaet Heine opplevde i 2004, da han og familien havnet midt i tsunamien i Indiahavet. Totland og kona, musiker Silje Nergaard (55), var på ferie med barna i Thailand. På spørsmål om hendelsen har preget livet hans, svarer en alvorlig Totland: – Ja, litt. Å oppleve noe sånt er utrolig vanskelig å forklare. Det er absurd å være i en sånn trygg situasjon, og så kommer havet og tar deg. Jeg tenker mye på det når jeg er med Karla. Datteren Karla var bare halvannet år gammel på det tidspunktet. Totland måtte løpe inn til bungalowen hun lå i da bølgen kom. – Det var to eller tre sekunder fra jeg tok Karla til vi ble skylt gjennom veggen, du kan ikke komme nærmere noe som ... Jeg klarer nesten ikke snakke om det, forteller han. – Så det påvirker meg på den måten at når jeg snakker om det, så drømmer jeg fort masse om det. Det sitter veldig dypt i meg. Men samtidig, å ha vært der og opplevd at det gikk bra, er jo et slags privilegium. – Savnet du familien under «Farmen»?  – Det er jeg veldig vant til. Jeg savnet jo barna veldig, men det er et sirkus, vet du


Kina er overlegne, men kan øystaten likevel stå imot? En massiv militærøvelse pågår for fullt rett utenfor kysten av Kina.  Missiler er skutt opp i Taiwanstredet – «presisjonsangrep», hevder det kinesiske forsvaret. For første gang skal ballistiske missiler og langtrekkende raketter tas i bruk i en slik øvelse. Kinesiske krigsskip har krysset midtlinjen i stredet og jagerfly har krenket det taiwanske forsvarets luftidentifiseringssone. Den omstridte øya med 26 millioner innbyggere vil bli omringet under øvelsen. Varer vil hverken komme ut eller inn. Taiwan vil bli totalt avstengt fra omverden. Øvelsen er en «straff» for at Taiwan tok imot den mektige politikeren Nancy Pelosi, ifølge den kinesiske regjeringen. – I den pågående striden rundt Pelosis Taiwan-besøk, er USA provokatøren og Kina er offeret, hevder Hua Chunying, talskvinne i det kinesiske utenriksdepartementet, som begrunnelse for øvelsen. Onsdag fløy den amerikanske kongresslederen videre. Taiwan står alene tilbake, stilt overfor en supermakt med en av verdens mektigste mariner. – Taiwan vil ikke trekke seg unna i møtet med økte militære trusler, lover Taiwans president, Tsai Ing-wen. Den lille øya må stole på at en uklar avtale med USA vil beskytte dem. Og at øysamfunnets egen kampvilje kan forsvare deres demokratiske frihet. – Det er den største krisen for Taiwan i moderne tid, fastslår Øystein Tunsjø, Kina-ekspert og professor ved Institutt for forsvarsstudier. – I praksis vil øvelsen fungere som en blokade, dersom den gjennomføres slik som det er annonsert, sier Tunsjø. – Et stort spørsmål blir om USA vil flytte krigsskip tett inn mot øvelsen. I så fall vil utilsiktede episoder i verste fall kunne føre til en eskalering, fortsetter han. Kinesiske stridsvogner, med rekkevidde til å treffe den taiwanske øya Kinmen, har allerede rullet ut i langs sandstrendene i byen Xiamen på fastlandet av Kina. Men også militærmakt av et helt annet kaliber skal tas i bruk: Hangarskip, krigsskip og jagerfly.  Selv om det i teorien kun skal øves på krig, er både skip og fly utstyrt med skarp ammunisjon, har det kinesiske militæret opplyst. En kinesisk militær kilde hevder overfor nyhetsbyrået AFP at øvelsene er en forberedelse til reelle militære stridigheter.  Skulle taiwanske styrker løsne skudd, vil Kinas hær iverksette harde mottiltak, ifølge kilden. Øvelsen finner sted i seks områder rundt Taiwan, noen steder bare 20 kilometer fra kysten. Fra øya Pingtan kan man torsdag morgen se røyk fra de kinesiske missilene. Den pågående øvelsen har et tydelig politisk mål:  Taiwan skal gi opp sin linje mot økt uavhengighet, og akseptere den kinesiske doktrinen om «ett Kina». I et intervju med VG har Taiwans ambassadør til Sverige og Norge sagt at landet vil kjempe mot overmakten dersom Kina angriper. Den taiwanske utsendingen påpeker at øystaten de siste årene har styrket sin evne til såkalt asymmetrisk krigføring, altså krig der den ene part er antatt underlegen. Men hvordan er styrkeforholdet egentlig?  Kan lille Taiwan stå opp mot mektige Kina? – Uten støtte fra USA er Taiwan militært fullstendig underlegne. Viljestyrken deres til å stå imot vil også være avhengig av hvor forpliktende og aktiv støtte USA faktisk gir, forklarer professor Tunsjø. Det mest sannsynlige er fortsatt at det ikke vil eskalere til full krig, understreker Kina-eksperten.  Tunsjø tror at Kina, til tross for sitt krigerske språk, vil være tilbakeholdne, grunnet USAs avtale om å være en beskyttelsesmakt for Taiwan. Men den avtalen er ikke like forpliktende som man kan få inntrykk av, forklarer Stein Tønnesson, Asia-forsker ved Institutt for fredsforskning (Prio). – Avtalen fastslår at USA forplikter seg til å opprettholde kapasitet til å forsvare Taiwan. Men det er ingen garanti om at man faktisk gjør det, sier Tønnesson.  Dersom Kina faktisk skulle angripe Taiwan, er øya helt avhengig av amerikansk hjelp

Kinesisk gigantøvelse er i gang:  - Taiwan er sjanseløse


USAs president Joe Biden får kraftig kritikk etter at Taliban har overtatt Afghanistan. Det amerikanske flagget vaier ikke lenger over den amerikanske ambassaden i Kabul. Amerikanerne har evakuert nesten samtlige ansatte der, melder CNN. Virkeligheten står som en skarp kontrast til analysene for bare noen uker siden, da USA trodde at den afghanske regjeringens styrker ville klare å holde Taliban unna Kabul i flere måneder. Tusenvis av mennesker har de siste timene strømmet til flyplassen for å komme seg vekk fra Kabul. Minst fem personer skal ha mistet livet i kaoset der, ifølge vitner som Reuters har snakket med. Alle kommersielle flyvninger er stanset. CNN rapporterer at det var «et sjokk for Biden og sentrale medlemmer i hans administrasjon, som for bare to måneder siden trodde at det ville ta flere måneder før de sivile myndighetene i Kabul falt – nok tid etter den amerikanske uttrekningen til at konsekvensen av uttrekningen ikke ville være så tydelig». – Faktum er at vi har sett at deres styrker ikke har klart å forsvare landet. Det skjedde mye raskere enn vi forutså, sier utenriksminister Antony Blinken til CNN. President Biden har ikke uttalt seg etter at Taliban søndag overtok Kabul. Han er for tiden på sommerferie på Camp David, ifølge kanalen. Han kommer angivelig til å uttale seg «i løpet av noen dager».   Det er uvisst om Biden i så fall vil gjøre det fra Camp David eller om han returnerer til Det hvite hus. USA har brukt enorme pengesummer på forsøket på å etablere et demokrati i Afghanistan. Fra 2010 til 2012 hadde stormakten mer enn 100.000 soldater i landet. I denne perioden kostet krigen nærmere hundre milliarder dollar årlig, ifølge BBC. Fra oktober 2001 til september 2019 kostet krigen i Afghanistan USA 778 milliarder dollar. Etter dagens dollarkurs tilsvarer dette 6450 milliarder norske kroner. Men snaut 20 år etter at USA gikk inn i Afghanistan, er det igjen Taliban som har makten i landet. - Verden bevitner et levende og smertefullt eksempel på hva som skjer når ledere i Washington lurer seg selv når det gjelder vedvarende trusler, amerikanske fienders personlighet og evnen til å avslutte kriger ved simpelthen å reise hjem, skriver general H.R. McMaster i en kronikk hos Hudson Institute. McMaster var nasjonal sikkerhetsrådgiver for Trump i 2017 og 2018. CNNs Stephen Collinson omtaler USAs exit fra Afghanistan som «en politisk katastrofe for Biden» og skriver at Bidens «manglende evne til å koordinere en rask og ryddig uttrekning vil ryste et presidentskap som forfølges av kriser». Republikanernes minoritetsleder i Senatet, Mitch McConnell, konstaterer at uttrekningen er feilslått. – Uttrekningen, inkludert den hektiske evakueringen av amerikanere og sårbare afghanere fra Kabul, er en skamfull svikt av amerikansk lederskap, mener McConnell ifølge NBC News.


Inntektene stuper og underskuddene vokser for selskapene til de to 19-åringene. Coronapandemien slo økonomisk negativt ut for Marcus og Martinus Gunnarsen i 2020.  Ifølge årsregnskapene til de tre selskapene M & M Artister, MM Concerts og M & M Merchandise ble underskuddet samlet på nesten 7,5 millioner kroner før skatt i fjor. Inntektene passerte 2,7 millioner – ned hele 12 millioner fra 2019. Tidligere har merchandiseeffekter som hettegensere, sengetrekk og hjerteputer med M & M-, bilder- og logoer vært millionbutikk for poptvillingene, men i fjor var det dette selskapet som gikk dårligst i tvillingenes popportefølje.  Selskapet bidro med nesten 6,5 millioner kroner i underskudd. Dermed fortsetter den negative merchandise-trenden for Marcus og Martinus. I 2019 ble underskuddet på nærmere to millioner det samme selskapet. VG har vært i kontakt med artistmanager Gilbert Lunde i Sonet Management som har følgende kommentar til regnskapene til poptvillingene: – I 2020 var planen at Marcus og Martinus skulle ut på en større verdensturné, og det ble derfor gjort investeringer i den forbindelse. Men på grunn av coronapandemien måtte konsertene avlyses, og inntektene har latt vente på seg, forklarer Lunde. Han forklarer videre at størsteparten av inntekten kommer fra liveopptredener og merchandise som blir solgt på turné. – Majoriteten av fansen velger å kjøpe merchandise på konserter, og når dette ikke ble mulig på grunn av corona, er det naturlig at det er merchandise-selskapet som har tapt mest penger det siste året. Også etter et planlagt «hjemmeår» i 2019 der Marcus og Martinus reiste på svært få turneer gikk de på et millionunderskudd. Det forklarte tidligere pressekontakt, Marte Schei i MaxSocial slik: – Etter svært høy internasjonal reiseaktivitet i 2017 og 2018, har 2019 vært et strategisk år der hardt arbeid i foregående år har gitt meget gode resultater og samtidig gitt Marcus & Martinus friheten til å fokusere på neste steg av karrieren. I tillegg har 2019 vært et år for stemmeskifte og skolegang, skrev hun i en tekstmelding til VG i fjor. Det bekrefter også manager Gilbert Lunde. Han håper at de vil få betalt for de investeringene som har blitt gjort når de starter opp med turneer igjen.  Til tross for negative regnskapstall de to siste årene, lider Marcus og Martinus ingen økonomisk nød.  Den samlede egenkapitalen i de tre selskapene er fortsatt på 35,2 millioner kroner, ifølge årsregnskapene. Marcus og Martinus er tilknyttet Max Social, som er et heleid profilbyrå i VGTV AS. VGs redaksjonelle vurderinger gjøres uavhengig av dette.  Redaksjonen står fritt. Oversikt over bindinger for profiler som gjør oppdrag for VG ligger her.


Kjørte rundt i Stavanger «uten mål og mening» helgen Tina Jørgensen forsvant i september 2000, ifølge sin egen forklaring fra 2001. Mannen som fredag ble siktet for drapet på Birgitte Tengs – og som er mistenkt for drapet på Tina Jørgensen – er tidligere avhørt av politiet i begge drapssakene.  Politiet så på mannen som en moduskandidat, som vil si at han tidligere hadde oppført seg på en måte som gjorde at politiet ønsket å se nærmere på ham.  I avhørene plasserer mannen seg i nærheten av stedene begge de to kvinnene sist ble sett: Da Birgitte Tengs forsvant kvelden 5. mai 1995, ble hun sist sett da hun forsøkte å få skyss hjem fra et bedehus i Kopervik på Karmøy. Mannen som nå er siktet i saken, ble avhørt to ganger på halvannet år etter drapet. I det siste avhøret ga han uttrykk for at han var sikker på at han kjørte fra Skudeneshavn på Karmøy og til Haugesund denne kvelden. På natten kjørte han også tilbake samme rute. Den ruten går forbi Kopervik, der Tengs sist ble sett. I avhøret halvannet år etter drapet sa mannen han ofte dro til Haugesund for å bowle eller å gå på kino, men at det ikke var lett å være sikker på denne konkrete kvelden fordi det var en stund siden. Han forklarte videre at han mest sannsynlig ikke møtte eller snakket med noen i Haugesund. Han sa så til politiet at han ikke kunne si sikkert når på kvelden han dro tilbake. Vanligvis dro han hjem i 2–3-tiden på natten når han kjørte til Haugesund i helgene, men han vet ikke sikkert hvordan det var denne kvelden.  Birgitte Tengs ble trolig ikke drept senere enn klokken to på natten, ifølge vitnemål fra sakkyndige. Mannen forklarte politiet at han var sikker på at han ikke stoppet i Kopervik denne kvelden. I juli 2001 ble mannen avhørt første gang som et mulig vitne i Tina-saken, over ni måneder etter at Tina Jørgensen-forsvant. Avhøret skjedde etter at politiet hadde fått et tips.  Jørgensen ble sist gang sett på et utested i Stavanger natt til søndag 01.30 den 24. september 2000. Mannen fortalte at han den helgen hadde «drevet og kjørt rundt omkring» i et område av Stavanger «uten mål og mening» om natten den helgen, men klarte ikke å gjøre rede for om det var snakk om natt til lørdag eller natt til søndag.  Grunnen til at han var i Stavanger var for å besøke en slektning, forklarte mannen. Han sa han hadde lest om saken, men ikke visste hvem Tina Jørgensen var. Han sa han hadde sett et bilde av henne i avisen, men aldri hadde sett henne i levende live.  Mannen forklarte at han havnet i en bilulykke omtrent halv to på natten, samtidig som den siste sikre vitneobservasjonen av Jørgensen fra utestedet, men var igjen usikker på om det var samme kveld eller kvelden før.  På vei ned en bakke krasjet han med en taxi med to passasjerer. Dagen etter fylte han og taxisjåføren ut et skadeskjema, ifølge forklaringen hans. Taxisjåføren kunne heller ikke fastslå med sikkerhet hvilken av kveldene ulykken skjedde da han ble avhørt noen dager senere.  «Vitnet husker at ’motparten’ virket veldig nervøs og husker han svettet en del. Vitnet trodde imidlertid dette hadde med kollisjonen å gjøre og tenkte egentlig ikke mer over det», står det i avhøret av taxisjåføren.  I 2013 ble mannen avhørt på nytt. Han jobbet da som lastebilsjåfør. Her forklarte han ser mer utfyllende om sin egen bakgrunn og tidligere straffbare forhold, blant annet ulike overtramp overfor kvinner som blotting, tyveri av dameklær og et angrep på en kvinnelig psykolog.  Mannen forklarte også at han tidligere hadde kjørt pirattaxi.  Mot slutten av avhøret forklarte han seg også om at han hadde vært inne til avhør i Tengs-saken og avgitt DNA.


ZÜRICH (VG) Gjert Ingebrigtsen mener Jakob Ingebrigtsen (20) har innsett at han for å oppnå suksess på friidrettsbanen er avhengig av et tett sosialt nettverk og gir forloveden Elisabeth Asserson spesielt stor del av æren for OL-gullet på 1500 meter. – Han har flere å takke for OL-gullet enn han kanskje trodde på forhånd. Det er mange som har en bit av det. Ikke minst samboeren hans. All normaliteten som er der når han kommer hjem til henne, hunden, leiligheten og sengen. Så går det noen dager, så er overskuddet tilbake, sier Gjert Ingebrigtsen  – Det gjør alt lettere hvis man har folk man trives med og er glad i, tilføyer han mens en sveitsisk avis gjør et eksklusivt intervju med Jakob Ingebrigtsen bak ham i resepsjonen i utøverhotellet i Zürich. Gjert Ingebrigtsen vil prate mer om dette. Det kommer vi tilbake til. Konfrontert med opphavets uttalelser, sier imidlertid Jakob Ingebrigtsen at han hele livet har syntes det er godt å være hjemme, i trygge og gode omgivelser og i lag med folk han er glad i. – Har følelsen av hvor viktig det er modnet hos deg? – Ja, på en måte. Men jeg har alltid vært en begrenset sosial type, som har trivdes i eget selskap. Da jeg traff Elisabeth var det veldig greit å være oss to; at man ikke trenger noe mer, svarer han. Han tilføyer med et smil at han ville foretrukket svippturer og dagsturer til konkurransene verden rundt, for så å komme seg fortest mulig hjem. – Til Elisabeth, Maximus (parets hund) - hjem der jeg trives best, sier han. Gjert Ingebrigtsen sier det satt langt inne for sønnen å droppe 5000-meteren i Diamond League-finalen her onsdag. Jakob Ingebrigtsen sier at han egentlig ikke hadde noe valg, hvis han skal kunne yte sitt beste på sin foretrukne distanse torsdag. – Hvis det hadde vært motsatt, ville det ikke vært noe spørsmål, sier han - da ville han doblet.  På 1500-meterfinalen på Letzigrund stadion venter Timothy Cheruiyot (25) venter for å ta revansje etter sitt første duellnederlag for Jakob Ingebrigtsen i Tokyo for en måned siden.  – Egentlig er det samme vurdering som i OL (kun 1500). Han er nok redd for å miste fokus. Det går ikke an å løpe en 5000 meter på dette nivået uten at det preger ham, sier Gjert Ingebrigtsen. Han tilføyer at det er på tide at arrangørene tenker «nytt». Kombinasjonen 1500/5000 er mer tidsriktig for nåtidens løpssterke utøvere enn den gamle 800/1500. Hvis rekkefølgen var byttet om, ville Jakob Ingebrigtsen ifølge trener Gjert ha doblet nå. Han sier også at verdens beste mellomdistanseløper ikke lenger er merket av jet lag, slik han var det i Eugene på USAs vestkyst i forbindelse med mile-løpet der og 3000-meteren i Lausanne noen dager senere. – Han måtte grave betydelig dypere der enn han gjorde i OL, for å si det slik. Nå er han uthvilt og avslappet, og ikke noe annet enn alminnelig trøtt etter en lang sesong - mentalt og fysisk, sier Gjert Ingebrigtsen. Gjensynsgleden var til å ta og føle på for Elisabeth Asserson og Jakob Ingebrigtsen da gullgutten kom hjem 8. august: – Han har ikke det treningsgrunnlaget han hadde tidligere i sesongen. Men det betyr ikke at han ikke kan prestere på et høyt nivå. Og som jeg har sagt etter OL: Uansett hva du gjør fra nå og resten av ditt liv, er du fortsatt olympisk mester. – Et det vanskelig å overbevise ham om det? – Nei, men han er ikke skrudd slik. Han vil vinne hver gang han tar på seg skoene. For ham vil det aldri være en trøst at han denne sesongen nådde sitt absolutt høyeste mål. Det er noe han er ferdig med, det er noe han har gjort, svarer Gjert Ingebrigtsen


En  nabo skal ha forsøkte å hjelpe en toåring og to voksne ut fra leiligheten under henne, men vannmengdene ble for voldsomme. I New Jersey omkom 23 mennesker da bilene de satt i ble tatt av flommen. – Jeg har ikke ord. Hvordan kunne noe sånt skje? sier naboen Deborah Torres til The Daily Standard etter at flommen etter orkanen «Ida» tok livet av de tre i naboleiligheten i New York City.  Minst 12 mennsker skal ha blitt ofre for flommen i den amerikanske metropolen.  Én av de tre naboene som omkom var en to år gammel gutt.  Torres prøvde å varsle naboene sine, men flomvannet var så enormt at  naboene i leiligheten under henne fikk ikke  opp dørene slik at de kunne komme i sikkerhet.  Både i delstaten New York og New Jersey ble det erklært unntakstilstand etter at orkanen førte til ekstrem flom natt til torsdag norsk tid. Minst 46 personer har så langt mistet livet i styrtflommene i New York, New Jersey og Pennsylvania. Vannmassene flommer inn på T-banen, og bilder fra byen minner om scener fra katastrofefilmer. Flere av de døde skal ha druknet i bilene sine, eller som følge av at kjellerleiligheter har blitt oversvømt av vannmassene – slik som hos Torres’ naboer. Hun forteller til Daily Standard at huseieren febrilsk skyndet på naboene nedenfor, og ba de om å komme seg ut. Men vannet kom inn med så stor kraft, at hun antar naboene ikke klarte å åpne døren.  Til nyhetsnettstedet forklarte Torres hvordan vannet raskt fylte første etasje av hennes egen leilighet i Queens, slik at hun selv endte opp stående med vann til knærne.  New York skal ifølge CNN ha innført unntakstilstand for første gang i historien på grunn av såkalt styrtflom.  Onsdag kveld kom det åtte centimeter regn i Central Park på én time, noe som er ny rekord med klar margin. Det var kun nødetatene som fikk lov til å ferdes i gatene på ettermiddagen lokal tid. På bildene tatt natt til torsdag norsk tid ser man biler, noen med vann over panseret, som bare er forlatt midt i et veikryss fordi det ikke var mulig å kjøre videre etter at det massive regnværet forvandlet New Yorks gater og avenyer  til oversvømte elver. Ifølge CNN har dusiner av mennesker omkommet i seks stater langs øst-kysten av Connecticut, Maryland, New Jersey, New York, Pennsylvania og Virginia. I det som betegnes som ett av de verste uværene av regn og storm i manns minne. Dødtallene inkluderer en politmann fra statspolitiet i Connecticut som ble tatt av flomvannet da han responderte på en melding om en savnet person.   Vannmassene rant også ned trappene til undergrunnsbanen i New York, transportnettet som bringer byens mer enn åtte millioner innbyggere på kryss og tvers, og tvang T-banevognene til full stans. The National Hurricane Center har advart siden tirsdag om faren for betydelige, livstruende mengder styrtflom i området. Likevel kom ekstremflommen overraskende på New Yorks guvernør Kathy Hochul.  – Vi visste ikke at himmelen bokstavelig talt skulle åpne seg mellom 20.50 og 21.50 i går kveld og bringe vann på nivå med Niagara Falls i gatene av New York, sa Hochul torsdag. Også president Joe Biden har uttalt seg om styrtregnet: – De siste dagene har orkanen «Ida», skogbrannene vest i landet og styrtflommene i New York og New Jersey vært nok en påminnelse om at klimakrisen er her. Det sa presidenten da han torsdag møtte pressen for å tale til folket. – Vi må forberede oss. Vi må handle. Dette er et spørsmål om liv og død, og vi står alle i det sammen,  sa den amerikanske presidenten. Joe Biden drar fredag til Lousiana for å skaffe seg et førstehåndsinntrykk av de enorme ødeleggelsene i delstaten.  New York-borgermester Bill de Blasio har bedt folk om å holde seg unna gatene. – Om du tenker deg ut av huset – ikke gjør det. Hold deg vekk fra T-banen. Hold deg vekk fra veiene. Ikke kjør inn i vannmassene. Hold deg inne, sa han sent onsdag denne uken. Samme kveld omtalte han ekstremværet som «historisk» i omfang

Minst 46 døde:  - Hvordan kunne noe sånt skje?


I et intervju med Aftenposten snakker Henrik Ingebrigtsen om bruddet med faren Gjert – og sier at han skal «forsøke å lappe sammen det forholdet vi har». Han sier at han og brødrene var på treningsleir i spanske Sierra Nevada da skal ha bestemt seg for å vrake faren som trener. Henrik Ingebrigtsen hevder at det har vært tema noen ganger tidligere, ofte etter «opphetede situasjoner». Denne gangen var Henrik, Jakob og Filip enige om at «det var på tide med en endring». Henrik Ingebrigtsen skulle overlevere beskjeden da de kom tilbake fra høydeoppholdet i Spania, ansikt til ansikt. – Det var ubehagelig. Men jeg kan ikke la ubehageligheter styre meg. Jeg vil angripe ting «head on», sier han til Aftenposten. Han sier at det er «ubehagelig å snakke om» og at ingen kan ta fra faren prestasjonene han har skapt med sønnene.  Ifølge Henrik tok det litt tid før Gjert Ingebrigtsen kom over det.  – Men den siste måneden har vært klart bedre enn den første. Folk bearbeider ting forskjellig. Spesielt når det er følelser involvert. Jeg er interessert i å jobbe med forholdet vårt for at det skal bli bedre enn det noen gang har vært, sier han og forteller at relasjonen er i bedring.  – Jeg skal ikke straffe Gjert for noe. Jeg skal forsøke å lappe sammen det forholdet vi har, sier Henrik Ingebrigtsen til Aftenposten. I slutten av mars uttalte Gjert Ingebrigtsen seg for første gang siden det i starten av februar ble kjent at han var sykemeldt. – Vi visste at denne slitasjen i familien før eller senere ville slå til. Den har vært tøff. Likevel må vi ta de litt kjedeligere sidene på samme måten som de gode, sa Gjert til NRK da. Uken i forveien hadde Henrik Ingebrigtsen slått fast i et intervju med VG at Gjert Ingebrigtsen fremover ikke ville ha noen rolle for Jakob, Filip og ham som løpere. – Fremover vil ikke Gjert ha noen rolle som trener, koordinator og administrator inn mot oss. Men jeg håper at han litt frem i tid, når ting får roet seg med tanke på trenerrollen, at han kan gå opp i farsrollen, uttalte Henrik Ingebrigtsen. I midten av februar satte Jakob Ingebrigtsen verdensrekord på 1500 meter innendørs i Liévin i Frankrike. Foran rekordløpet sa han – om Gjert Ingebrigtsen fravær – at ingenting varer evig. – Gjert finnes jo, så det blir ikke «livet uten Gjert». Men vi er et stort team med mye kompetanse. Det er mange ivrige sjeler. Det står ikke på det. Vi har fått til mye bra, og har mye bra erfaring bak oss, uttale OL-gullvinneren til VG.


Ifølge kanalen skal politiet ha gjort nye DNA-funn i Baneheia-saken som de mener stammer fra Jan Helge Andersen. Politiet har avdekket nye DNA-funn som de mener stammer fra Jan Helge Andersen på kroppen til Lena Sløgedal Paulsen (10) i forbindelse med Baneheia-saken, får TV 2 opplyst.  Andersen ble kun dømt for drapet på det yngste offeret, Stine Sofie Sørstrønen (8), men frikjent for drapet på Paulsen på begynnelsen av 2000-tallet. Han ble også dømt for medvirkning til overgrep på begge ofrene. Advokat Svein Holden, som har representert Andersen etter at saken ble gjenopptatt, ønsker ikke å kommentere opplysningene til TV 2 mandag kveld.  – Jeg har ikke anledning til å besvare dette all den tid jeg har taushetsplikt om innholdet i sakens dokumenter, sier han til VG.  Ifølge VGs opplysninger stammer de nye DNA-funnene fra undersøkelser av gamle sporprøver som er sikret fra begge jentene. Prøvene skal være basert på små mengder med arvestoff og er hentet fra flere steder på kroppen - også på Lena Sløgedal Paulsen, som Andersen har nektet å ha hatt seksuell kontakt med. Jan Helge Andersen skal også ha blitt konfrontert med de nye DNA-funnene da han var i politiavhør i midten av oktober. Det er ukjent hvordan han forholdt seg til dette. Ingen nye funn mot Viggo Kristiansen VG har tidligere skrevet at de nye undersøkelsene ikke har fått frem nye DNA-funn mot Viggo Kristiansen. I februar besluttet Gjenopptakelseskommisjonen å gjenåpne straffesaken mot Viggo Kristiansen, som ble dømt til 21 år i forvaring for drapene og voldtektene. Andersen ble løslatt i 2016 etter å ha sonet dommen på 19 år. Både Andersen og Kristiansen ble kalt inn til nye avhør i høst.  Les også: Skjebnetimene i Baneheia Kristiansens advokat, Arvid Sjødin, sier til VG at de nye funnene er viktige for at politiet skal finne ut hva som faktisk skjedde i Baneheia for 21 år siden.  – Derfor er det også viktig for Viggo Kristiansen, siden dette viser at noen kanskje ikke har snakket helt sant og at det er spor etter noe annet - men det får spesialistene granske ut fullstendig og finnet ut av hva vi skal tolke ut av dette, svarer Viggo Kristiansens advokat, Arvid Sjødin, til VG. Statsadvokat Andreas Schei sier til VG at han ikke ønsker å kommentere opplysningene av hensyn til etterforskningen.  Audun Beckstrøm og Håkon Brækhus er bistandsadvokater for foreldrene. De ønsker ikke å kommentere saken, sier begge til VG.

Baneheia-saken  TV 2: Andersens DNA funnet på Lena Sløgedal Paulsen


Utenlandsadoptertes møte med rasisme er avslørende. DANIEL ABIMAEL SKJERVE WENSELL,
DIANA PATRICIA FYNBO,
CHRISTINA VIOLETA THRANE STORSVE, Adopsjon i endring – Ressurssenter for adopterte og deres familier
HAWA MUUSE, Stiftelsen 10. august
LINDA TINUKE STRANDMYR, Antirasistisk Senter
LISA ESOHEL KNUDSEN, Minotenk  I kjølvannet av drapet på Johanne Zhangjia Ihle-Hansen den 10. august i Bærum sto en rekke utenlandsadopterte frem i ulike medier og fortalte om sine erfaringer med rasisme og diskriminering. I desember samme år innrømmet daværende statsminister Erna Solberg (H) at «vi har kanskje undervurdert diskriminering mot utenlandsadopterte», og samme måned ble utenlandsadopterte for første gang inkludert i regjeringens handlingsplan mot rasisme og diskriminering på grunn av etnisitet og religion.  I punkt 7 i handlingsplanen står det at det skal gjennomføres «Forskning om hudfarge og andre ytre kjennetegn som grunnlag for diskriminering og rasisme». Mandag 15. november lanserte Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) rapporten fra en undersøkelse som er gjennomført av By- og regionforskningsinstituttet (NIBR), «Utenlandsadoptertes erfaringer med rasisme og diskriminering i Norge». Rapporten bekrefter det mange av oss har levd med siden vi ble hentet hit på 1970- og 80-tallet, nemlig at vi opplever forskjellsbehandling i like stort omfang som personer med innvandrerbakgrunn. I tillegg har mer enn én av fire opplevd forskjellsbehandling i nære relasjoner, som nærmeste familie, fra andre slektninger og venner. Omtrent 40 prosent svarer at de ikke hadde noen å snakke med i oppveksten om disse erfaringene.  Videre viser rapporten at 7 av 10 utenlandsadopterte er voksne i alderen 20- 49 år, og de kvalitative dataene viser at utenlandsadopterte befinner seg i et tilhørighetsvakuum, hvor de verken kan kjenne seg trygge i sin tilknytning til Norge, eller har en alternativ tilknytning som kan gi dem den forankringen de trenger. Rasismen mot utenlandsadopterte avslører samfunnets myter om at rasisme skyldes mangel på integrering. Drapet på Johanne Zhangjia Ihle-Hansen var først og fremst et brutalt resultat av hatefull og voldelig ekstremisme basert på et rasistisk tankegods. Minnene fra terroren 10. august viser oss hvor kort veien er fra fordommer til kalkulert drap. Innsikten i hva som skjedde forut for drapet, viser nødvendigheten av at storsamfunnet tidlig tar den enkeltes erfaringer på alvor. Utenlandsadopterte forberedes ikke godt nok på hva de kommer til å møte av rasisme og diskriminering. Dette kan tyde på at foreldrene ikke er godt nok forberedt, ikke har blitt fulgt opp med veiledning og opplæring, og kanskje heller ikke evner eller har vilje til å sette seg inn i tematikken. Når rapporten sier at adopterte opplever rasisme og diskriminering tidlig i barne- og ungdomsskolen, tilsier dette at foreldrene bør forberedes og utrustes til å møte dette. Dessverre ser vi at dette mangler: Foreldrene blir ikke godt nok forberedt og veiledet i hvordan de skal bistå sine barn i møte med rasismen og diskrimineringen.  Gruppen vi sammenlignes med, er norskfødte med innvandrerforeldre. Dette er en gruppe som i motsetning til utenlandsadopterte har en annen forutsetning for å være forberedt på hva som kan vente dem i møte med storsamfunnet. Når norskfødte med innvandrerforeldre utsettes for rasisme og diskriminering har de gjerne et fellesskap eller et hjem der de kan snakke om og håndtere opplevelser fordi erfaringene kan være gjenkjennbare hos andre i husholdningen.  Disse to gruppene har dermed ulikt utgangspunkt når de bearbeider negative erfaringer, hvor gruppen utenlandsadopterte er mindre rustet til å møte slike opplevelser på individnivå. Det skal aldri være slik at man må bearbeide den krevende opplevelsen av rasisme og diskriminering alene. Dette verken i hjemmet, på skolen, jobben eller samfunnet generelt


Den ukrainske byen Kherson langs Svartehavet har falt og er nå under kontrollen til russiske styrker. Det sier byens borgermester. Samtidig går luftvernsirenene i flere andre store byer i Ukraina.  Onsdag kveld skriver New York Times at borgermesteren i Kherson sier at havnebyen har falt og at russiske styrker nå har kontroll over byen. Byen regnes som strategisk viktig. Tidligere onsdag hevdet Russland at de hadde kontroll over byen, men da sa ukrainske myndigheter at det ikke stemte. Men nå bekreftes det at ukrainske styrker ikke lenger har kontroll. – Det er ingen ukrainsk hær her. Byen er omringet, sier Khersons borgermester Igor Kolykhaev. Det er dermed den første store ukrainske byen som har falt. Rundt 300.000 mennesker bor i byen. Her ligger byen: Ba russiske styrker ikke skyte sivile Skulle russiske styrker klare å holde kontrollen over byen, vil det hjelpe Russland med å opprette en såkalt landbro som kan strekke seg både østover mot utbryterregionene Donetsk og Luhansk, men også vestover mot Odessa. Ifølge borgermesteren har de ukrainske styrkene trukket seg helt ut av Kherson mot nabobyen Mykolajiv, i nordvestlig retning. Borgermesteren sier at en gruppe på ti væpnede, russiske offiserer sammen med sjefen for styrkene som angriper byen, gikk inn i rådhuset onsdag. Her skal de ha informert ham om at de ville sette opp en ny regionregjering tilsvarende de russiskstøttede utbryterregionene Luhansk og Donetsk øst i landet, har. – Jeg har ikke lovet dem noe. Jeg har ingenting å love bort. Jeg er kun interessert i et normalt liv for byen vår! Det eneste jeg ba om, var at de ikke skyter folk, skriver borgermesteren på Facebook om møtet med offiserene. Tidligere har missiler truffet blant annet en boligblokk i Kherson: Kraftig eksplosjon i Kyiv Torsdag kveld ved 20-tiden ble det meldt om en kraftig eksplosjon nær jernbanestasjonen i Kyiv. Det er ukjent om noen er skadet eller drept som følge av eksplosjonen. Det har de siste dagene vært stor trengsel ved togstasjonen, der flere av byens innbyggere har forsøkt å flykte mens den russiske krigsmaskinen stadig ruller nærmere. Det statlige ukrainske jernbaneselskapet sa onsdag kveld at det var et russisk luftangrep som rammet nært den sørlige togstasjonen, der tusener av barn og kvinner evakueres fra byen. Men det skal likevel ikke stemme. For ved 21.30-tiden sier rådgiver i innenriksdepartementet at det var et nedskutt, russisk kryssermissil som var årsaken til eksplosjonen. – Hvis raketten hadde truffet et sted i sentrum av Kyiv, ville ofre og ødeleggelser har vært avskrekkende, skriver han på Facebook. Jernbaneselskapet sier at stasjonen fikk mindre skader og at togene fremdeles er operative. Luftvernsirener i flere byer Russland skal i stadig større grad angripe infrastruktur som del av sin invasjon av, og krig i, Ukraina. Tirsdag ødela en eksplosjon fra et missil et TV-tårn i Kyiv. Minst fem personer ble drept som følge av hendelsen. Ifølge Ukraina var det et russisk missilangrep. Luftvernsirener har onsdag kveld blitt hørt flere ganger i hovedstaden Kyiv, også i etterkant av eksplosjonen som ble hørt. Ifølge departementet er deler av Kyiv nå uten oppvarming som følge det som skal være et rakettangrep nært jernbanestasjonen. Flere grupper med CNN-reportere som fremdeles er i Ukraina melder om luftvernsirener i andre byer også, skriver CNN rundt 20.30-tiden. Journalistene melder om luftvernsirene i havnebyen Odessa, sør i landet, i Uman som ligger sentralt i Ukraina. De bekrefter også at de har hørt en kraftig eksplosjon i Kyiv.  Her er foregår det kamper i Ukraina: Skal være bak skjemaet Russlands krig mot Ukraina er inne i sin syvende dag.  Ifølge en amerikansk tjenesteperson er Russland bak tidsskjemaet for invasjonen av Ukraina, meldte Reuters tidligere onsdag. Det samme meldte Foreign Policys reporter Jack Detsch på Twitter

Ordfører: Kherson har falt  - Ba dem om å ikke skyte folk