ARENDAL (VG) Une Bastholm (36) gir seg som leder i MDG. Arbeidsbelastningen har vært for stor, sier hun. Nestleder Arild Hermstad står klar for å ta over ledervervet.  – Jeg har to små barn hjemme som er i barnehagealder, samtidig er jeg folkevalgt på Stortinget og har vært partileder en stund. Jeg kjenner nå at jeg har vært for strekt over tid, sier MDG-leder Une Bastholm til VG onsdag formiddag.  – Det er noen med mer energi og tid som bør fylle det viktige ansvaret det er å være leder for partiet, legger hun til.   Onsdag formiddag møtte Bastholm og MDGs partiledelse pressen i Arendal. Der fortalte Bastholm at hun ønsket å trekke seg som partileder.  Klokken 11 møtte hun pressen i Arendal og fortalte at hun ønsket å trekke seg som partileder.  – Jeg skulle gjerne kommet med hyggeligere nyheter til alle støttespillere, velgere og medlemmer i Miljøpartiet De Grønne, men i dag tidlig ga jeg vårt Landsstyre og sentralstyre beskjed om jeg ønsker å trekke meg som partileder av personlige grunner, sa hun under pressemøte. Filter nyheter meldte tidlig onsdag at partisekretær Torkil Vederhus i MDG hadde innkalt for å informere om en «ekstraordinær situasjon».  VG og andre medier fikk dette bekreftet ved 09-tiden onsdag. Like etter kalte MDG inn til pressekonferansen i Arendal. Bastholm: – Ingen lett beslutning Bastholm sier at denne uken vil bli hennes siste som partileder i MDG.  – Som dere sikkert skjønner, har ikke dette vært noen lett beslutning for meg. Men å være partileder er et verv som krever ekstraordinær innsats, tid og energi. Og jeg har erkjent at jeg har ikke den ekstra tiden og energien lenger, sa Bastholm om avgjørelsen om pressekonferansen.  Hun informerte partiledelsen og stortingsgruppen om avgjørelsen tidlig i sommer.  Bastholm ble gjenvalgt som leder 8. mai i år og skulle i utgangspunktet ha vervet frem til 2024.  Hun ble først valgt som partileder i 2020, og ble med det MDGs første partileder etter å ha hatt en modell med to talspersoner. Fra 2016 var hun talsperson for partiet.  – På landsmøtet var jeg fortsatt veldig innstilt på å få dette til å fungere. Jeg har grubla en stund og ligget våken noen netter, for å si det sånn, sier Bastholm til VG.  – Jeg ser at jeg ikke har energien og tiden som må tid hvis jeg også skal få tid til å være sammen med de to jentene mine, legger hun til. – Det eneste riktige for partiet Une Bastholm er i tillegg til å være partileder valgt inn på Stortinget for Akershus der hun sitter i energi- og miljøkomiteen.  Dette, kombinert med familie, er årsaken til at hun nå trekker seg.  – Jeg mener derfor at det eneste riktige for partiet – men også for å unngå at dette går utover egen helse og familien min – er at jeg trer til side, sa hun under pressekonferansen.  Hun vil fortsette å møte som stortingsrepresentant fra Akershus.  – At jeg trekker meg som partileder betyr ikke at jeg trekker meg tilbake som politiker for MDG. Tvert imot, sa Bastholm under pressekonferansen. Se video – kommentator om avgangen: Hermstad vil bli permanent leder Nestleder Arild Hermstad vil fungere som partileder fra og med mandag frem til en ny permanent leder er valgt, opplyser MDG på sine nettsider.  Hermstad sier han har forståelse for partikollegaens avgjørelse.  – Det berører oss alle at Une nå trekker seg som partileder. Det er trist for meg, for alle i ledelsen og for partiet. Jeg har forståelse og respekt for det Une har gjort, sier han under pressekonferanse i Arendal.  På spørsmål om han vil stille som permanent leder, svarer Hermstad: – Jeg er disponibel som lederkandidat.  Partiledelsen vil innkalle til ekstraordinært landsmøte for å velge ny leder. Dette vil tidligst skje tre måneder etter partiets landsstyre vedtar å kalle inn.  Dersom Hermstad blir partileder, må det velges en ny nestleder som kan overta etter ham.  Stortingsrepresentant Lan Marie Berg sier til VG at hun ikke ønsker å stille som partileder, men at hun gjerne stiller opp i ledelsen


Guri Knotten (48) har et innspill som kan revolusjonere langrennssporten. Men hun tror det kan møte motstand fra de beste nasjonene.  – Vi kunne standardisert mye mer på utstyrssiden. Nasjonene med mindre ressurser må bruke store deler av sitt totalbudsjett på smurning og utstyr. Det går utover muligheten de har til å drive rekrutteringsarbeid og utvikling av utøvere. Kanskje bør man teste ut felles smøreopplegg for alle? Det er noe fint og rettferdig med rulleskirenn der alle ski er like og blir tildelt tilfeldig. Jeg tror vi kan eksperimentere mer i langrenn. For eksempel ved å standardisere utstyr og smurning, også i verdenscup, sier Knotten.  Hun er snart ferdig med å pakke flyttelasset i Trondheim. 1. september starter 48-åringen i jobben som sjef for nordiske grener (langrenn/hopp/kombinert) og skiskyting i det sveitsiske skiforbundet. Ny adresse blir Bern, hovedstaden i Sveits. Argeste konkurrent i de fleste konkurranser blir Norge.  Arrangøren av Hovedlandsrennet i Norge (15–16 år) ønsker å prøve et felles smøreopplegg kommende sesong. Knotten mener det er en god idé og er spent på hvordan det blir godtatt.    – De beste smørerne og de beste teamene vil kunne være negative, for det vil være å gi bort et konkurransefortrinn. Men om det kan styrke idretten, bør vi prøve. Vi må leke med ulike ideer. Vi vet at de beste utøverne jevnt over har det beste utstyret, sier Knotten.  Hun går inn i langrennskomiteen i FIS i høst og kan være med å påvirke enda mer enn før. Knotten ønsker at de internasjonale møteplassene brukes enda bedre til å utvikle idretten og påpeker at engasjement og forslag fra nasjonene er viktig.   – Vi må bli flinkere til å å diskutere ulike løsninger og utviklingsområder. Ikke bare kvoter i verdenscup og størrelsen på støtteapparatet, sier Knotten.  Hun mener at langrennssporten må tørre å tenke nytt for å holde seg attraktiv og overleve i fremtiden. Knotten mener Norge har et stort ansvar som den giganten Norge er i langrenn.  – Den største utfordringen for langrennssporten internasjonalt å sørge for at idretten er attraktiv i tilstrekkelig mange nasjoner til at den blir interessant, både for barn og unge, publikum og kommersielt. God bredde og utøvere fra mange land i toppen er viktig og må prioriteres. Det er en den store oppgaven for FIS (det internasjonale skiforbundet), sier Knotten til VG.  – Gjør Norge nok for internasjonal langrenn?  – Norge gjør en god del, men Norge og alle andre nasjoner kan gjøre mer. Men det er utfordrende for Norges Skiforbund. Det kan selvsagt være utfordrende når man blir målt på egne resultater, samtidig som man skal ta internasjonalt ansvar. Men alle er tjent med et bredt nedslagsfelt internasjonalt, svarer Knotten. Fire nasjoner var blant topp 10 i verdenscupen sammenlagt for menn sist sesong, seks av topp 10-løperne var fra Norge. Blant damene var det seks nasjoner blant topp 10. Av dem tre svenske, to norske og to finske løpere. Kommende sesong blir det mest sannsynlig uten russisk deltagelse på grunn av krigen i Ukraina. Dermed er en av de største langrennsnasjonene borte.  48-åringen fra skibygda Meråker har vært landslagsløper, sjef for søknadsarbeidet i ski-VM i Trondheim 2025, landslagstrener i Sveits, med enorm suksess med Dario Cologna som la opp tidligere i år, og sjef for Ski Tour i Sverige og Norge.  Hun ble hyppig nevnt som superhet kandidat da Norge søkte ny landslagstrener for kvinnene i vår. Hun var i dialog med langrennssjef Espen Bjervig, men det var ikke aktuelt for henne å søke. 48-åringen ble i stedet headhuntet til direktørjobb i Sveits. Hun er en av få kvinner helt på toppen i vintersport. Men nesten samtidig med at Knotten fikk ny jobb, ble Tove Moe Dyrhaug valgt til ny skipresident i Norge.   – Det er trist at man i 2022 må stille spørsmålet om hva man tenker om at man får en jobb fordi man er kvinne


MÜNCHEN (VG) Jakob Ingebrigtsen (21) forsvarte EM-gullet sitt i 5000-meterfinalen. Et dramatisk fall gjorde at han tråkket utenfor banen – og etter løpet fryktet han diskvalifikasjon. – Jeg håper ikke det er en disk. Hva skal jeg gjøre? Det er fullstendig kollaps, sier Ingebrigtsen til NRK. Det var godt over halvveis ut i løpet at den franske konkurrenten Hugo Hay ramlet i bakken. Narve Gilje Nordås (23) holdt på å bli tatt med i fallet, mens Ingebrigtsen måtte løpe til siden og tok flere steg ute på gresset.  En banedommer har anledning til å anbefale ytterligere etterforskning fra løpsjuryen, som også kan skje om noen legger inn protest. – Det var aldri snakk om protest eller disk, sier storebror og trener Henrik Ingebrigtsen til VG. I 2019 var Jakob Ingebrigtsen involvert i et vanvittig jurydrama etter forsøksheatet på 5000 meter. Også da endte han utenfor banen, og først ble han disket – før Norges anke vant frem og Jakob likevel fikk løpe VM-finale, ettersom nordmannen ble «tvunget» til det og hendelsen skjedde på langsiden. En på mange måte sammenlignbar situasjon med tirsdagens EM-finale – uten at Jakob Ingebrigtsen måtte ta omveien via å bli diskvalifisert etter tirsdagens EM-gull, som han mottok på en medaljeseremoni sent tirsdag kveld: Til NRK bekrefter det spanske friidrettsforbundet at de ikke vil legge inn protest på Jakob Ingebrigtsen. Spanske Mohamed Katir ble nummer to. Erlend Slokvik, sportssjef i Norges friidrettsforbund, sier til VG klokken 22.02 at Ingebrigtsen ikke er kalt inn til løpsjuryen – og at han ville fått beskjed om at så var tilfelle.  Ingebrigtsen dro i all hast til dopingkontroll og ønsket ikke å snakke med den norske pressen etter gullet, ifølge presseansvarlig Morten Olsen. Til tross for at et samlet pressekorps løp etter 21-åringen, gikk gullvinneren rett i bilen for neste etappe. Ingebrigtsen vant til slutt med tiden 13.21,13. Det er Ingebrigtsens tredje gullmedalje i utendørs-EM. Det er bare den britiske løpelegenden Mo Farah (2010, 2012 og 2014) som har klart å forsvare et EM-gull på 5000-meteren tidligere. Ingebrigtsen åpnet med å legge seg i midten av feltet. Samtidig som 21-åringen sparte krefter, markerte Nordås seg. 23-åringen, som trenes av Gjert Ingebrigtsen, la seg nemlig helt først og tok styringen i finalen. Der lå han frem til rundt halvveis ut i løpet. Med 1000 meter igjen var Ingebrigtsen i front. På sisterunden sto det mellom han, Mohamed Katir og Yemaneberhan Crippa, men nordmannen slo knockout på de to konkurrentene. – Det er veldig gøy. Det er kult når det er så mange folk og på en kul plass. Det er ekstremt gøy å springe EM. Kroppen fungerer også godt, sier Jakob Ingebrigtsen til NRK. – Hvis jeg skulle gå tilbake i tid for å justere noe, ville jeg ikke gjort noe. Det var ingenting å endre på i det løpet Jakob gjennomførte, sier storebror Henrik Ingebrigtsen til VG. Se hvordan det gikk da VGs journalister testet «Ingebrigtsen-farten». Ingebrigtsen, som den gang bare var 17 år gammel, tok gull på samme distanse i 2018. Ettersom EM i Paris i 2020 ble avlyst på grunn av coronapandemien, var dette nordmannens første mulighet til å forsvare gullet. Tidligere i sommer vant han VM-gull på distansen. Da rykket han fra konkurrentene i siste sving og var først over målstreken med tiden 13.09,24. Om to dager, torsdag klokken 21.05, venter en ny finale for Ingebrigtsen. Da skal han forsøke å forsvare EM-gullet på 1500 meter. Sandnes-løperen ble tidenes yngste mannlige europamester i friidrett da han vant distansen tilbake i 2018. 21-åringen vant sitt forsøksheat komfortabelt, med tiden 3:38.48, mandag kveld.


De to kvinnene som ble drept i Kristiansand er Najah Alsharaa (42) og Khadijeh Saed (20). Den siktede var ektemann og far til de drepte. Det bekreftet politiet på en pressekonferanse onsdag. – Politiet i Agder har nå i ettermiddag fått sikker ID på de to fornærmede etter drapene i Kristiansand, opplyste politiadvokat Bernt Olav Bryge. De to drepte er Naja Alsharaa (42) som var syrisk statsborger og Khadijeh Saed (20) som var norsk statsborger. – Nærmeste pårørende er orientert om at politiet har funnet identiteten og at denne vil bli offentliggjort. Politiet har mottatt de foreløpige obduksjonsrapportene og politiadvokat Bernt Olav Bryge opplyser at resultatene understøtter politiets hypotese om drap.  – Vi fant sikker identitet gjennom fingeravtrykk, i kombinasjon med kriminaltekniske undersøkelser. Sikker identitet Mor og datter ble funnet livstruende skadet i familiens hjem tidlig mandag ettermiddag.  De ble fraktet til sykehus, men det ble raskt avklart at livene ikke stod til å redde.  Samtidig som det pågikk livreddende arbeid på adressen, var den nå dobbeltdrapssiktede faren og ektemannen allerede på vei til politihuset i Kristiansand. Han ble transportert dit av et vitne. Der ble han pågrepet uten dramatikk. Etter å ha blitt undersøkt av lege, ble mannen innlagt på sykehus på grunn av hans psykiske tilstand. Han har vært under behandling siden.  Datteren var norsk statsborger Familien er av syrisk opprinnelse, og ifølge VGs opplysninger kom den nå dobbeltdrapssiktede mannen til Norge fra borgerkrigsrammede Syria først. Familien ble gjenforent noe tid senere.  Naja Alsharaa (42) var syrisk statsborger, mens Khadijeh Saed (20) var blitt norsk statsborger. De bodde da i en annen by på Sørlandet, før de ifølge VGs opplysninger flyttet til Kristiansand i 2019.  Den drapssiktede mannen er ikke tidligere straffedømt i Norge.  Rettspsykiatrisk undersøkelse Den siktede er fremdeles ikke avhørt, og politiet har nå besluttet at de vil begjære at mannen underlegges en full rettspsykiatrisk undersøkelse.  En slik undersøkelse begjæres i saker hvor det er tvil om siktedes tilregnelighet i gjerningsøyeblikket, for å finne ut av om vedkommende kan straffes eller ei.  Mannens forsvarer, Nils A. Grønås, har ikke besvart VGs henvendelser onsdag ettermiddag. Tidligere onsdag uttalte han at han opplevde sin klients helsetilstand som uendret.  Grønås møtte sin klient tirsdag ettermiddag og onsdag formiddag, men ønsker ikke å utdype hva som har fremkommet i dialogen dem imellom.


Da humordronningen solgte Stand Up Norge i januar i fjor, kunne hun innkassere hele 227 millioner kroner. Det kommer frem av årsregnskapet til Krantz Holding som nå er offentlig gjennom Brønnøysundregistrene, under posten «inntekt på investering i datterselskap». Elina Krantz solgte Stand Up Norge til All Things Live II Norway. Det var Finansavisen som onsdag morgen først omtalte den eventyrlige salgssummen for livsverket som Krantz har bygd opp siden 1997. Salget av Stand Up Norge ble kjent i 2019, men ifølge årsregnskapet til Krantz Holding ble salget først gjennomført den 31. januar i fjor. Salgssummen gjør at resultatet før skatt hopper fra 29 millioner i 2019 til 220 millioner kroner i fjor. Holdingselskapet har hatt bunnsolid økonomi i en årrekke, noe som naturlig nok også gjør utslag på egenkapitalen som nå er oppe i 308 millioner kroner.  Elina Krantz eier også 50 prosent av firmaet Elok som i fjor fikk et positivt resultat på 3,2 millioner kroner. Samtidig med salget av livsverket har Elina Krantz satset tungt på Oslo Børs og har nå markedsbaserte aksjer til en verdi av 163 millioner kroner, viser årsregnskapet. Elina Krantz jobbet tidlig på 1990-tallet som artistformidler i Bergen, men flyttet til Oslo i 1997 og etablerte Stand Up Norge og grunnla Latter på Aker Brygge. Hun må ta mye av æren for at Norge har et frodig stand up-miljø og hun representerte blant mange andre Dagfinn Lyngbø, Pernille Sørensen, Marit Voldsæter, Cecilie «Cess» Steinmann Neess, Lisa Tønne, Sigrid Bonde Tusvik, Anne-Kat Hærland, Jon Niklas Rønning, Rune Andersen og Are Kalvø. Under Stand Up Norge-paraplyen drev Elina Krantz også Sun Restaurant og Sun Kultur som driftet restaurant og scene på Stand Up Norges hovedscene på Latter i Oslo. Nå er det altså arrangør-giganten All Things Live som viderefører driften av Stand Up Norge.


HURDAL (VG) Hurdal-kameratene kjemper en knallhard kamp ved forhandlingsbordet om hvordan landet skal styres.  Fint lite har lekket ut fra Hurdalsjøen Hotell og Spa etter at Ap-leder Jonas Gahr Støre og Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum startet sin høstsamling for å gi landet en ny politisk retning i forrige uke. Nå kan imidlertid VG avsløre – etter diskré beleiring av hotellet og kildesamtaler med folk på innsiden – hvordan en vanlig dag ser ut for politikere og partiansatte. Klokken 06.30–07: Dagen starter. Etter morgenstellet beveger de sprekeste forhandlerne kroppene sine i retning hotellets treningsrom. Der kan det bedrives både styrketrening og løping på flere tredemøller. Hadia Tajik gikk løs på en intervalløkt på en av tredemøllene i halvsyv-draget onsdag morgen. Ap-nestlederen var selvsagt iført knallrød T-skjorte med partisymbol. De fleste politikere er avhengige av nyheter og kaffe. Derfor: Oppdateringer fra nettaviser, radiokanaler og TV er en selvsagt morgenrutine for de fleste. Klokken 07–08.30: Politikere og partiansatte spiser frokost. Egg og bacon er foretrukket av mange. Speileggene på frokostbordet er toppet med en enkel baconskive. Moderat bacontilgang, beskrives det fra innsiden. Klokken 08.30–09 til 10: Forhandlingsteamene fra begge partier har møter- eller jobber hver for seg.  Klokken 10: Partilederne og deres to-tre nærmeste i de formelle forhandlingsdelegasjonene møtes. Hittil har de i disse formiddagstimene brukt mye tid på å «rydde unna» saker de er enige om. Det kan være ulike personer som deltar også i disse møtene – ut fra spesialområder de har kunnskap om. Forhandlerne skal ikke ha lov til å ta med seg mobiltelefonene inn i rom der det forhandles om substansielle saker. Dette etter råd fra PST om IT-sikkerhet. Fra Ap er Jonas Gahr Støre og de to nestlederne Hadia Tajik og Bjørnar Skjæran med i disse møtene. Men også partisekretær Kjersti Stenseng har deltatt i rommet. Fra Sp er stortingsrepresentant Sigbjørn Gjelsvik og parlamentarisk leder Marit Arnstad sammen med partileder Vedum. Men også nestlederne Anne Beathe Tvinnereim og Ola Borten Moe er blitt trukket inn ved behov de siste dagene. Parallelt blir det også jobbet med å formulere politikk og samskriving av tekster fra rådgivere. Arbeidet «går i sirkel», beskriver en kilde. Det vil si at en sak eller et saksområde kan komme opp igjen i flere omganger. Klokken 12−12.30: Lunsj. Folk kan forsyne seg fra en egen buffet med forskjellige kalde og varme retter. I fellesskap går både partiansatte og politikere til måltidet – og blander seg gjerne på tvers av partitilknytning. Flere av forhandlerne skal ha tatt med treningstøy i fullstappede bager og kofferter. Men det skal ha blitt svært lite brukt – eller ikke brukt i det hele tatt. Andre forhandlere har koblet av med litt shuffleboard, bordtennis eller bordfotball. Foran linsen til NTBs fotograf, møtte de to partilederne tirsdag hverandre til dyst over et fotballspill. Kampen skal ha endt uavgjort, ifølge Støre og Vedum. Men resultatet betviles av fotballkyndige observatører inne på hotellet. Én av partilederne mistenkes å være for raus med den andre. Klokken 13–14 til 18: Møtene mellom delegasjonene fortsetter. Arbeiderpartiets folk på én side – og Senterpartiets deltagere på den andre. Folk jobber parallelt i arbeidsgrupper på andre møterom. Klokken 18.30: Middag. Onsdag kveld ble det servert fiskegrateng med poteter og grønnsaker etter ønske både fra Jonas Gahr Støre og Marit Arnstad.  Til dessert: En moussé av jordbær,  bringebær og blåbær. Tirsdag sto ytrefilet med hjemmelaget puré av sesongens poteter på menyen. Pressen fikk fårikål.  Maten serveres uten alkoholholdig drikke, ettersom arbeidet fortsetter etter middag. Klokken 21 til 22–23: Siste arbeidsøkt. Selv om forhandlingene beskrives som tidvis tøffe og intense, er det en god tone mellom de to partiene både blant partiansatte og politikere


KRISTIANSUND (VG) (Kristiansund-Rosenborg 1–0) Det var dramatikk fra første minutt da Kristiansund tok imot Rosenborg til toppkamp. Til slutt dro vertene i land sin første seier over trønderne. – Det er en deilig følelse. Òg det er ekstra deilig når det er fullsatt og ekstra trøkk her, sier kampens matchvinner, Snorre Strand Nilsen, til VG etter at Rosenborg for første gang i historien går tomhendt av kunstgressbanen i Kristiansund. Det var fremdeles kø utenfor et utsolgt og smekkfullt Kristiansund stadion da toppoppgjøret mellom Kristiansund og Rosenborg fikk en rekordtidlig utvisning. For kun seks spillere hadde vært borti ballen før Kristiansunds Moses Mawa gikk i bakken etter 17 sekunder. Det etter en duell med Rosenborgs Adam Andersson.  Kampens hoveddommer, Kai Erik Steen, nølte ikke et sekund med å peke på straffemerket og å gi syndebukk Andersson rødt kort etter 24 sekunder – det raskeste røde kortet i norsk eliteserie siden 1963. – Jeg må gi rødt kort der. Den er ganske soleklar, sier hoveddommeren selv etter kamp og begrunner til VG: – Det er fratagelse av en åpenbar scoringsmulighet, og ergo så må vi gi rødt kort på den. Kristiansunds trener, i motsetning til spilleren som lagde selve straffesparket, mener det er både modig og riktig å gi rødt kort på avgjørelsen: – All honnør til dommeren som tørr å gjøre det riktige i den situasjonen, sier Michelsen til VG. – Det er absolutt kontakt, men han prøver seg med et kunstspark. Da ser det mye verre ut enn det er. Jeg synes ikke det er rødt kort, sier Andersson til Discovery+. Rosenborg-trener Åge Hareide var langt fra fornøyd med Anderssons involvering: – Jeg vet ikke hvorfor han gjør sånne ting. Det var tidlig i kampen, så han var kanskje ikke nok påskrudd. Det er hans sone og han kommer for sent. Da får han rødt kort, og det er synd for laget og kampen, sier Hareide etter kampen til Discovery+. – Jeg kjøper det. Jeg setter laget i en dårlig posisjon etter 20 sekunder, svarer Andersson til kanalen konfrontert med Hareides misnøye. Kristiansunds faste straffeeksekutør, Bendik Bye, stilte seg opp med 4444 menneskers øyne rettet mot seg. Straffen gikk midt på Rosenborg-keeper Julian Faye Lund – og dermed sto det fortsatt 0–0.  Men med elektrisk stemning på tribunen og et hjemmelag som dominerte banespillet til de grader innledningsvis, tok det ikke lang tid før Snorre Strand Nilsen sendte publikum til himmels.  Bortelaget klarte aldri å få klarert vertenes hjørnespark og plutselig fant Strand Nilsen en luke gjennom den voldsomme trafikken inne i boksen. – Det var en ubeskrivelig følelse. Det er kun scoringer i fotballkamper som kan gi meg den følelsen, sier matchvinneren til VG om sekundene etter han sendte laget sitt i ledelsen. Resten av kampen var fylt av både sjanser og dramatikk – men med en mann mindre gjennom nærmest hele kampen var det stort sett Kristiansund som dominerte banespillet – uten at det ga telling i målprotokollen. Da endte det altså 1–0 til Kristiansund. – Når man spiller med en mann mer er det mange som går i den fellen at man tror man har litt for god kontroll. Men jeg synes vi spiller en smart og voksen fotballkamp. Vi har god balanse og angriper med nok folk, sier Michelsen til VG etter kamp. Denne dukket opp på hjemmelagets Twitter-konto kort tid etter kampslutt: Med de tre poengene går Kristiansund forbi Rosenborg på tabellen og opp på bronseplass. Det skiller nå ett poeng mellom lagene. – Det var litt «make or break» i dag, så den var meget viktig. Da har vi mye å spille for utover høsten, sier Ulvestad om medaljekampen. Opp til serieleder Bodø/Glimt er det henholdsvis seks og syv poeng for Kristiansund og Rosenborg.


En 42 år gammel mann er pågrepet og siktet for drap, drapsforsøk og terrorhandlinger. Han var kjent for PST før hendelsen.  To personer er bekreftet drept etter skytingen utenfor London pub og Per på Hjørnet i Oslo sentrum i natt. Den pågrepne er så langt ikke avhørt.  – Når det gjelder siktede er han norsk statsborger, opprinnelig fra Iran, sier påtaleansvarlig Christian Hatlo i Oslo-politiet.  – Han er 42 år og meg bekjent er det i Oslo han har opphold, sier han også. Mannen var kjent for politiet og Politiets Sikkerhetstjeneste (PST). Det er foreløpig ukjent når og hvorfor PST ble oppmerksomme på ham.  – Vi bidrar nå med all relevant informasjon vi har til Oslo Politidistrikt, og jobber med å avklare om det kan være planlagt flere voldshandlinger. Foreløpig har vi ikke indikasjoner på det, skriver PST i en pressemelding.  Ifølge VGs opplysninger har mannen blant annet vært etterforsket for grov vold tidligere. Politiet sier han har domfellelser for bæring av kniv, narkotikaforhold og en legemsfornærmelse langt tilbake i tid.  Politiet sier de nå jobber med å avdekke motivet. Én av hypotesene er at psykiatri kan være bakgrunnen, bekrefter politiet overfor VG.  – Men det er klart, sånn som denne hendelsen er på de åstedene det gjaldt, særlig på London pub, er det grunn til å tenke seg at det dreier seg om hatkriminalitet, sier politiet på pressekonferansen.  Politiet sier at siktelsen er foreløpig og at den kan endres under etterforskningen. De begrunner terrorsiktelsen ut fra antall drepte, skadde – og antall åsteder.  – Etter en samlet vurdering mener vi per nå at det er grunn til å anta at han har hatt til hensikt å skape frykt i befolkningen, sier Hatlo.  Politiet mener det kun var én gjerningsmann.  – Det blir viktig videre å avklare eventuelle medhjelpere, eller om det er andre som planlegger noe nytt, sier politiet på pressekonferansen.   Politiet aksjonerte i natt mot flere adresser i Oslo. Det er tatt ulike beslag, deriblant to mobiler, som de håper kan belyse saken, sier politiet. – Vi gjør det vi kan for å trygge befolkningen i Oslo videre, sier politiinspektør Tore Soldal. Dette vet vi om skytingen:


Ulrik Tørneng (19) og Torbjørn Osmundsen Wesche (19) fikk seg tirsdag en opplevelse: Den verdenskjente MMA-utøveren Conor McGregor (34) dukket plutselig opp på vannet rett utenfor leiligheten deres på Mallorca.  Tørneng forteller på telefon til VG at det var «en sinnssyk båt» på sjøen utenfor leiligheten som først vekket nysgjerrigheten. Da de gikk ut for å titte, så de at det var superstjernen Conor McGregor som sto på dekket på båten.  – Det var helt surrealistisk å se ham, 50–100 meter utenfor der vi bor, helt tilfeldig, forteller guttene.  De forteller at de tok surfebrettet og padlet bort til båten for å ta et bilde med McGregor.  – Jeg klarte ikke å si noe, for jeg var helt i sjokk, så kompisen min måtte prate med han. McGregor var veldig hyggelig og med masse energi, men siden han var med familien prøvde vi å være litt «laid back», sier Tørneng.  – Hvordan reagerte du da du skjønte hvem det var? – Jeg sendte mange meldinger til kompiser som er veldig interesserte i MMA, også var jeg helt starstrucked. Herregud, det er jo helt sykt!  De to barndomsvennene spurte McGregor om de kunne få et bilde, noe han med glede takket ja til. – Vi sa at han hadde en sykt fet båt, så svarte han at han satte veldig pris på at vi sa det. – Han var litt morsom også, han spøkte med at vi ikke måtte komme borti båten, for det ville bli en sykt dyr regning, forteller de lattermildt.  Båten er en Lamborghini 63 speedbåt til 3,6 millioner dollar, som tilsvarer omtrent 35,6 millioner kroner.  Etter at de hadde møtt McGregor, la de plutselig merke til at det befant seg mange mørkkledde menn i mørke biler rundt leiligheten deres.  – Det var en del vektere rundt leiligheten i biler og på vei ned mot stranden der båten var, men vi skjønte jo at det var fordi McGregor var der, sier guttene.  For øyeblikket er Tørneng og Wesche i førstegangstjeneste på Madla og Rena leir. Når de er på perm spiller de fotball for Viking 3.  For tiden er de på ferie i Mallorca sammen med to venninner. De skal hjem igjen onsdag morgen.  – Det var den siste kvelden nå, og dette var den eneste kvelden vi leide surfebrett. Han er ikke her nå lenger, men var her bare i noen timer, forteller Wesche.  De to 19-åringene sier seg enige om at de har vært ekstremt heldige.

Plutselig ankret superstjernen opp utenfor leiligheten


Europa er blitt et «gammelt» kontinent. Fremtiden ser slett ikke bare lys ut for verdensdelen vår. Afrika sør for Sahara kan bli den store vinneren – om de klarer å utnytte muligheten. Midt i november kommer jordens befolkning til å nå åtte milliarder mennesker. De som blir født på den dagen, kommer trolig til å oppleve jorden får ti milliarder mennesker. Elon Musk twitret i vår at det verste som kan skje, er at folk ikke vil ha barn. Han fikk til svar fra mange som begrunnet hvorfor de ikke vil føde barn i en verden med stadig større miljøproblemer med økende utslipp som følge av at vi blir stadig flere og flere. Selv om jordens  befolkning øker, er det en dramatisk nedgang i reproduksjonsnivået i verden. Det er halvert siden 1950-tallet og ifølge ekspertene skal den videre ned – til 2,1 barn per kvinne.  For å opprettholde folketallet på lengre sikt må det ligge på 2,1. Det er altså nivået som fruktbarheten må ligge på for at folketallet skal opprettes på lengre sikt, dersom det ikke forekommer inn- eller utvandring og aldersfordelingen i befolkningen er helt jevn. Ifølge FNs befolkningsframskrivinger kommer befolkningen i verden til å slutte å vokse mot slutten av dette hundreåret. Da vil vi være mellom 10 og 11 milliarder mennesker. Det er det store bildet, men situasjonen er svært ulik fra land til land. Demografi-eksperten Paul Morland fastslår at «Europa er et demografisk katastrofeområde» i et intervju med Spiegel. Europa har en aldrende befolkning, og Morland snakker om at det står «dårlig» til i land som Frankrike, Storbritannia, Irland og Skandinavia – og at det står «enda verre» til i land som Portugal, Spania, Italia, Tyskland og ikke minst Balkan-området. I Storbritannia er det tross lave fødselstall en dynamisk økonomi så lenge det er stor innvandring, fastslår eksperten. Japan betaler med økonomisk stagnasjon, fordi fødselstallene er lave, og landet vil fortsatt ikke ha stor innvandring. Ifølge en internasjonal forskergruppe er Japan blant mer enn 20 land som kommer til å få halvert antall innbyggere innen slutten av århundret. Allerede neste år forventes India å passere Kina som verdens mest folkerike land. I Kina sank antall nyfødte i 2021 for femte år på rad. Det var en ung befolkning som gjorde Kinas økonomiske boom mulig, men nå er det flere som går ut av arbeidsmarkedet enn som kommer inn i det. Kina er heller ikke noe attraktivt land for innvandrere. Også i India synker fødselstallene dramatisk (nesten tredjedel av det det var for 60 år siden), men det betyr ikke så mye fordi landet har en stor andel med unge kvinner.  Mer enn halvparten av veksten i jordens befolkning fram til 2050 vil komme i bare åtte land, ifølge Morland: Kongo, Egypt, Etiopia, India, Nigeria, Pakistan, Filippinene og Tanzania. Altså ser det veldig lyst ut i deler av Afrika, men nå er selvfølgelig ikke demografi alt. Det handler også om å ha utdanning og et moderne arbeidsliv sånn at det kan bli en økonomisk vekst.  Flere asiatiske lands investeringer i ungdom, helse og utdanning på 1950- og 60-tallet la grunnlaget for den sterke økonomiske veksten de fikk. Ekspertene snakker om det «demografiske utbyttet» – gevinsten som potensielt ligger i ha en stor arbeidsfør befolkning som det Afrika får. Om den demografiske fordelen skal gi suksess, må Afrika utruste sine ungdommer med teknologiske og innovative ferdigheter. Det kan være innen mange felt, men ikke minst innen landbruk, der det må omfatte hele verdikjeden fra jordet til industri og markeder. Kort sagt må Afrika sør Sahara utnytte det demografiske vinduet, slik at befolkningen ikke blir gammel uten at de klarer å hente ut økonomisk gevinst. Afrikas befolkning vil nesten fordobles innen 2050 – til over to milliarder mennesker. Hovedtyngden av denne veksten vil skje i afrikanske byer når folk flytter fra landet til de mer moderne, mer fasjonable bysentrene

Ser slett ikke lyst ut for vår verdensdel


Russerne har startet opp igjen offensiven mot Donbas, men ukrainerne stikker kjepper i hjulene til Vladimir Putin, forteller Palle Ydstebø. Likevel er det usikkerhet rundt russernes intensjoner med et atomkraftverk.  Ydstebø er hovedlærer ved Krigsskolen. Han sier at det nå er et spørsmål om hvilket av landene som kan diktere og få et styrkeforhold som gjør at man kan legge premissene for krigen. – Det er en kamp om det strategiske initiativet, som har pågått hele sommeren og kommer til å fortsette i høst.  – Ingen av de målene nådd Ydstebø forteller at russerne har utført en del angrep mot ulike landsbyer i Donbas, uten særlig fremgang. Omtrent halvparten av de russiske styrkene har blitt sendt mot Donbas, samtidig som ukrainerne i en måneds tid har utøvd en stegvis offensiv mot byen Kherson.  – Ukrainerne ønsker å bryte Russlands landforbindelse til Krim-halvøya, det er et opplagt mål.  Ydstebø sier at ukrainerne forsvarer seg godt.  – Russland har ikke rykket frem mer enn 10, 15 kilometer i løpet av tre måneder.  Kart som viser byen Kherson: Kart som viser fylket Donbas: Jakub M. Godzimirski ved Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi), sier at mange ved starten av krigen tolket det som Russlands ønske å «fjerne den sittende ukrainske makteliten med president Volodymyr Zelenskyj i spissen, ødelegge Ukrainas forsvarsevne, og hjelpe Luhansk og Donetsk til få kontroll på områder som de mente de hadde krav på.» – Etter fem måneder med omfattende krigshandlinger er ingen av de målene nådd.  – Russland og dets støttespillere har klart å vinne kontroll over Luhansk fylke, men Ukraina kontrollerer fortsatt store deler av Donbas.  – Bemerkelsesverdige resultater Karl Erik Haug, instituttleder for moderne samfunnshistorie ved NTNU, beskriver krigen som en «slitasjekrig».  – For Ukraina handler det om å holde ut. Om de kan ta ut forsyningslinjene til Russland, kan de kanskje gjøre den offensiven som Zelenskyj har indikert.  For noen uker siden sendte USA raketter til Ukraina. Norge sendte utskytningsplattformer til Storbritannia, som deretter sendte disse videre til Ukraina. Utstyr som har vært til stor hjelp for Ukrainas forsvar. – Disse har gitt bemerkelsesverdige resultater. Russland har sett seg nødt til å trekke lagrene sine lenger bak, sier Ydstebø, og legger til at russerne nå må jobbe hardere for å nå frem til troppene sine med forsyninger.  Haug sier at det for Ukrainas del handler om å holde ut til de får tilstrekkelig med våpenhjelp.  – Nå er de i stand til å ta ut forsyningslinjer og depotene til russerne. Godzimirski sier at Russland nok ikke hadde regnet med en så langvarig krig med store tap, og at de ikke klarer å fylle våpenlagrene sine. – Det har kommet mange meldinger om at Russland har problemer med å få folk til å verve seg, noe som er viktig for å opprettholde Russlands kampevne.  – Kan ha store konsekvenser  Belarus sin president, Aleksandr Lukasjenko, har sagt at det må bli slutt på krigen om man skal unngå en atomkrig.  Ydstebø tror at det er ingen grunn til å frykte for en atomkrig.  – Slikt har ulike folk på Belarus sin side vinket med støtt og stadig – det er et varselskudd. Russland bruker Belarus til luft- og missilangrep – de er velvillige allierte.  Torsdag hevdet Ukraina at Russland oppbevarer våpen i det okkuperte atomkraftanlegget Zaporizjzja.  Tidligere på torsdag anklaget Russland Ukraina for å ha skutt mot anlegget. Godzimirski sier at «det er veldig få som per dags dato frykter at dette kan utvikle seg til en konflikt med bruk av atomvåpen.» – Det som er et faremoment er at Ukraina kan ha problemer med å dekke sine energibehov, fordi Russland kontrollerer det største av deres kjernekraftanlegg. Det kan også oppstå tekniske problemer eller ulykker i dette kraftverket, som kan gi store konsekvenser for både Ukraina og resten av Europa.  Haug sier at dersom det er tilfelle at russerne bruker anlegget som våpenlager, så er dette en måte for dem å beskytte sine våpen


Bjørnar Moxnes er separert fra kona. Nå bekrefter Rødt-lederen at han har funnet kjærligheten på nytt. Det er slutt mellom Rødt-leder og stortingsrepresentant Bjørnar Moxnes og Kjerstin Aukrust. Ekteparet har nå tatt ut separasjon. Moxnes har ledet partiet Rødt siden 2012 og ble stortingsrepresentant i 2017. 40-åringen og Kjerstin Aukrust (44) har vært gift siden 2014. – Jeg bekrefter at vi er separert, sier Kjerstin Aukrust til VG. Aukrust er til daglig førsteamanuensis ved Universitetet i Oslo og kjent fra podkasten «Frankrike forklart». Hun har også vært åpen om at hun har vært alvorlig kreftsyk. Behandlingen ble avsluttet i april og hun er nå på bedringens vei.  Også Moxnes bekrefter bruddet overfor VG. Han har funnet kjærligheten på nytt og er sammen med Lina Aas-Eng (36), som til daglig arbeider som rådgiver i et reklamebyrå.


BEITOSTØLEN (VG) Magni Smedås (26) fikk en lang og god klem av Therese Johaug (33) etter lørdagens åpningsrenn. Tidlig i løpet meldte sorgen seg, over at faren ikke lenger er her. Etter målgang på Beitostølen tok hun til tårene. Tremenningen Therese Johaug gikk bort til  henne i målområdet, ga henne noen gode ord, en god klem og en trøstende skulder.    – Hun har sin nærmeste familie og venner som hun støtter seg mest mot, men jeg har sendt melding og sagt at jeg er her for henne og tenker på henne og familien. Det viser hvilken styrke hun har når hun stiller på start i dag. Det er så imponerende, sier Johaug til VG. Inge Morten Smedås døde i en bilulykke i slutten av september.  Han var journalist i Arbeidets Rett og en kjent person i langrennsmiljøet. Lørdagens renn ble en følelsesladd opplevelse for datteren.  – Det var utfordrende å klare å stå løpet ut uten at tankene skulle drifte vekk, men jeg er veldig stolt over at jeg kom meg gjennom løpet og at jeg klarte å ha fokus på oppgavene mine og gå bra på ski, sier Smedås til VG. Johaug fra Dalsbygda vant suverent, mens Smedås fra Dalsbygda endte på en fin 11. plass.  – Ting blir veldig meningsløst og man får litt perspektiv på ting. Det å være skiløper blir veldig, veldig lite. Men det er jo det jeg elsker å drive med, så det er veldig godt å være her og klare å gå skirenn, sier Smedås. – Hvilke følelser gikk du med i dag? – Det var spesielt på førsterunden da jeg begynte å bli sliten at tankene begynte å drifte litt. Du blir dratt litt tilbake til den påminnelsen om at pappa ikke er her lenger. Da blir man litt vippet av pinnen, men så klarte jeg å gjenvinne fokus og gjøre det jeg skulle gjøre – ett og ett steg av gangen, svarer Smedås. 26-åringen har gått 18 renn i verdenscupen hittil i karrieren. Hun har en 8. plass fra Davos 2019 på 10 kilometer som beste resultat. Smedås var svært preget da hun gikk gjennom pressesonen etter løpet. Men det var hun som tok initiativ til å snakke om hvordan hun har det, og hvordan det var å gå skirenn med en slik sorg.  – Støtten har vært enorm. Det er veldig mange som tenker på meg og som kommer på besøk. Det setter jeg veldig pris på, fordi man blir veldig ensom og liten når noe sånt skjer. Det er fint å være en del av Langrenns-Norge i den perioden her, sier Smedås. I målområdet skrek moren høylytt: «Maaaagni og ja», da datteren krysset mållinjen. Hun sier at hun alltid gjør det, men legger til at det «kanskje var litt ekstra i dag». – Hun har et kjempeflott lag rundt seg og folk i langrennsfamilien tar vare på hverandre. De er ikke bare konkurrenter, men også venner. Vi ante jo ikke hva hun var i stand til og om hun klarte å fokusere. Sorgen er helt uforutsigbar, så den må vi bare forholde oss til den når den kommer, men hun klarte det, sier Maj Grete Smedås til VG.


Belgia har lenge hatt målrettede tiltak for å begrense luftsmitte. Landets statsepidemiolog oppfordrer Norge til å gjøre det samme.   Belgia har gjennom store deler av pandemien hatt en langt mer målrettet tilnærming mot luftsmitte enn Norge.  I flere måneder har kafeer, restauranter, barer, utesteder og treningssentre i Belgia vært pålagt å måle luftkvaliteten. Nå gjelder det samme for alle klasserom. Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sa torsdag til VG at det allerede i fjor ble klart at spriting og vasking av hender har mindre å si i kampen mot coronaviruset.  – Det er ventilasjonen i lokalet man befinner seg i og avstanden til andre som er viktigst, ikke håndspriten, sa Nakstad til VG torsdag. Likevel har vi ingen nasjonale tiltak for å begrense luftsmitte i Norge. Hvordan skjønte belgiske folkehelsemyndigheter betydningen av luftsmitte så tidlig? Lite forskning – Sannheten er at vi vet veldig lite om hvordan lungevirus smitter. Men vi burde i større grad skjønt dette i starten av pandemien. I starten var vi veldig sikre i våre antagelser og kjappe til å overta antagelsene til WHO og ECDC, som mente at viruset først og fremst ble smittet gjennom hendene og på grunn av nærkontakt, forklarer statsepidemiolog ved Belgias folkehelseinstitutt Steven van Gucht til VG. Når man står tett og snakker med noen, kan man projisere store dråper mot den du snakker med og dermed smitte personen, påpeker van Gucht.  – Vi tenkte at luftsmitte, aerosoler, var en veldig sjelden greie som nesten bare skjedde på sykehus, for eksempel hos respiratorpasienter. Utover det, skulle det være veldig sjeldent, sier han og fortsetter:  – Problemer er at det er lite god forskning på dette. Van Gucht tror man må innse at mangelen på god forskning har vært årsaken til at mange land og helsemyndigheter, som Norge, har nølt med å innføre tiltak mot luftsmitte.  – Vi gjorde det samme i starten, og jeg fikk mye kritikk for det. Men jeg glemmer aldri en journalist som spurte: «Selv om det ikke finnes bevis, er det vel ikke et bevis på at det ikke finnes?», det mener jeg er veldig riktig, sier han.  – Har du noen råd til norske helsemyndigheter? – Man må ta luftsmitte på alvor. Å sikre god ventilasjon er avgjørende i lokaler der personer fra flere husstander møtes, sier han. Tydelige tegn på luftsmitte Allerede i mai 2020 skrev Belgias folkehelseinstitutt en rapport om betydningen av luftsmitte.  – I en pandemi må man noen ganger innføre tiltak basert på mangelfulle bevis, men sunn fornuft og gode antagelser. Det er derfor tok vi i bruk munnbind til befolkningen og konsentrerte oss mer og mer på betydningen av god ventilasjon og aerosoler, sier Van Gucht.  Som virolog er han heller ikke overrasket over mangelen på gode studier på luftsmitte.  – Slik forskning er vanskelig og kostbart, sier han. Til tross for mangelen på god forskning trekker Van Gucht frem flere eksempler på at betydningen av luftsmitte antageligvis er langt viktigere enn forskningsmiljøene innledningsvis trodde: Ishall-utbruddet i Halden i februar, der over 100 ble smittet, er et eksempel der luftsmitte kan ha spilt en viktig rolle. Måler oksygen i rommet Van Gucht peker på to avgjørende tiltak for å begrense luftsmitte: I Belgia har kafeer, restauranter, barer, utesteder og treningssentre påbud om å installere CO₂-målere. Da påbudet også ble innført i alle klasserom torsdag for en uke siden, sa Belgias helseminister Frank Vandenbroucke følgende:  – La meg igjen fremheve betydningen av ventilasjon. Det undervurderte vi lenge.  Om én smittet person kommer inn i et lukket rom, vil viruset henge igjen i luften selv om personen har forlatt rommet, advarte Vandenbroucke.  Den lille boksen bør plasseres helst i midten av rommet

Oppfordring til Norge:  - Må ta luft- smitte på alvor


For et kaos. Å si at det er folkelig på Stortinget er en fornærmelse mot folk flest. De holder ikke på slik som det her. Stortingets fjerde visepresident Sverre Myrli (Ap) hadde håpet å rykke opp i gradene på onsdag. Så skulle det ende med at han mistet jobben.  Det var den ferskere Ap-politikeren Masud Gharahkhani som stakk av med stillingen som nummer to etter kongen i Norge, med en lønn på over 1,7 millioner kroner.  Myrli tapte ikke bare kampen om jobben. Han er også kastet helt ut av presidentskapet på Stortinget. Nå skal han tilbake som helt vanlig stortingsrepresentant.  Hvorfor?  På grunn av kjønn.  Det er både Myrli og Arbeiderpartiet enig om, i alle fall.  Selv møtte Myrli pressen harmdirrende i Stortinget. Han mener et kortvarig forhold han hadde til en jente i AUF for 24 år siden er brukt mot ham i «et uverdig spill».  Arbeiderpartiets ledelse på sin side, avviser det bryskt. Derfra heter det at de ville ha Gharahkhani som stortingspresident. Og at partiet ikke kan ha to menn i presidentskapet. Derfor kunne Myrli ikke engang forbli fjerde visepresident, som han har vært til nå.  Det må være en kvinne. Det ble Kari Henriksen.  Kan man virkelig miste jobben på grunn av et helt lovlig forhold til en jente som da var 18 år, mens han selv var 26 år, uten at det er sendt inn noe varsel og det er så mange år siden?  Det virker jo helt vilt.  Arbeiderpartiet har grunn til å være overforsiktig etter alle skandalene. Man kan altså tolke dette som politisk korrekthet på amfetamin og påpeke at ingenting galt er gjort, og at man uansett ikke kan bruke dagens metoo-regler på saker langt tilbake i tid.  I Arbeiderpartiets ledelse påpeker de at det ikke er noe galt med Myrli – bortsett fra at det kun er han selv som har gått ut og fortalt pressen om dette gamle forholdet.  Partiet har knapt nevnt forholdet i granskingen av kandidaten, fremstiller de det som. De har derimot stilt generelle spørsmål for å forsikre seg om at det ikke er gamle lik i lasten. Og de sier de må sjekke alt supernøye nå etter at de dummet seg ut på å ikke være nøye nok rundt Eva Kristin Hansens boligsituasjon.  Det er derfor vi er havnet i denne smørjen.  Det er virkelig vanskelig å tro at man ikke kan få en jobb fordi man har hatt kjæresteforhold i fortiden.  Alle har jo hatt det.  Det må finnes andre grunner her. Som at Gharahkhani er en karismatisk fyr som vekker tillit når han lover å ordne opp i rotet på Stortinget.  Men samtidig er det helt opplagt slik at forbudte affærer kan tas i bruk i et skittent politisk maktspill. Vi snakker om Arbeiderpartiet her. Men for å lykkes i slike spill må man ha sterkere kort på hånden enn forhold kun Taliban synes er haram.  Nå tyter det ut misnøye i alle retninger. For også den forrige, flyktige Stortingspresidenten Eva Kristin Hansen er lei av å legge seg flat. Denne uken har hun skaffet seg forsvarsadvokat, ingen mindre enn Norges beste i strafferett John Christian Elden. Tirsdag kveld var Elden var ute i mediene for å be Arbeiderpartiet utsette utpekingen av stortingspresident fordi Hansen ikke har brutt noen regler. Det ble fulgt opp med et sitat til NRK fra Hansen selv hvor hun gjorde oppmerksom på at hun følte seg tvunget til å gå.  – Jeg mener selv jeg har fulgt regelverket til punkt og prikke, sa hun nå.  I forrige uke skrev hun noe annet i et brev til Stortinget:  – I dag ser jeg at det var en feilvurdering som jeg ikke kan annet enn beklage.  Onsdag ettermiddag slo en hardt presset Stortingsdirektør tilbake i et brev der hun hevder at Hansens versjon er feil og at hun ble gitt konsekvent informasjon om at hun hadde brutt reglene.  Det kan virke som Hansen har en «god» sak rent juridisk. For hun har neppe gjort noe straffbart. Det virker også direktøren på Stortinget enig i.  Men pendlerfadesen har svekket folks tillit til henne og andre politikere, fordi regler tøyes til egen fordel.  Problemet nå for Arbeiderpartiet er at misnøyen igjen utspiller seg i offentligheten, akkurat som i den vonde tiden


Hanne Marie Brevik i NRK-sporten ventet på en tekstmelding som fortalte at teamet i Qatar var på vei hjem. I stedet kom SMS-en fra kona til den ene reporteren.  Klokken 08.02 mandag skrev kona til NRK-reporteren Halvor Ekeland, Kine Bamrud, en tekstmelding der hun lurer på om Brevik har hørt noe fra ham, forteller Brevik. Reportasjelederen i NRK Sport svarer at hun skal sjekke det ut.  Brevik hadde kvelden i forveien tekstet med Halvor Ekeland: Halvor Ekeland (32) og Lokman Ghorbani (45) ble arrestert bare noen minutter etter denne SMS-utvekslingen, på vei inn til hotellet i Doha etter et intervju med VM-sjefen H.E. Hassan Al Thawadi søndag kveld. De ble sittende i 32 timer. På reportasjeturen har de hatt rutiner med å sende slike «inn»- og «ut»-meldinger. En melding når man drar ut på jobb og en når man er tilbake på hotellet. Mandag skulle Hanne Marie Brevik ha våknet til en ny oppdatering. Men det hun fikk, var en melding fra kona til Halvor Ekeland. Fem over åtte tok hun selv opp telefonen og forsøkte Ekeland. – Vi hadde også en sporing på telefonen hans, og da stusset jeg veldig, for sporingen viste at de var midt i sentrum av Doha, mens han egentlig skulle ha sittet på et fly, forteller Brevik. Hun ringte hotellet, og fikk bekreftet at NRK-duoen ikke hadde sjekket ut. Reiseselskapet hadde ingen informasjon om at de to ikke hadde dukket opp på flyet. – Jeg ble litt urolig da de sa på hotellet at de ikke hadde sjekket ut, så da ringte jeg redaksjonssjef Anders Sårheim og sa «jeg har litt vondt i magen nå, for det kan være noe her». De hadde et håp om at reporterne skulle gi lyd fra seg under mellomlandingen i Stockholm. Fra kilder NRK hadde i Qatar kom det rapporter om at det kanskje kunne ha skjedd dem noe. – Vi ble helt sikre da vi hørte med Berg-Hansen at de ikke satt på flyet og at de ikke hadde mellomlandet. Da slo vi full alarm. Da var klokken rundt halv tolv, sier Brevik. Hun forteller at det var kollegaen Anders Sårheim som fikk dette bekreftet fra reiseselskapet. Nå ble det satt krisestab i NRK. – Det første jeg tenkte var at de var tatt inn til et avhør, sier Brevik. Det skulle vise seg at hun fikk rett i det. – Det er sjokkerende at de ikke engang fikk sendt en melding hjem da de ble tatt av politiet, sier hun. Ifølge NRK blir hele oppholdet til reportasjeteamet gjennomgått i avhørene, med lange og omfattende samtaler. – Det er et sjokk at det kan ende sånn. Vi opprettet kontakt med Qatar i mars og vi har hatt jevnlig kontakt med regjeringens medieavdeling. Vi la aldri skjul på at vi ville vise baksiden av medaljen også, men selvfølgelig innenfor de tillatelsene vi ville få.  De to NRK-journalistene ble fengslet på søndag, men slapp ut på tirsdag og kom onsdag morgen tilbake til Norge. – Vi har blitt avhørt, men er først og fremst glad for å være tilbake i Europa. Vi har hatt det slitsomt, sa Ekeland etter hjemkomsten. Utstyret er, så vidt han vet, fortsatt på politistasjonen i Qatar. Kine Bamrud er glad for at mannen er tilbake. – Det er godt å få han hjem. Jeg har hatt god støtte fra familie, venner og kollegaer og har blitt godt ivaretatt av NRK - både underveis og etter hjemkomsten, sier Bamrud. Qatarske myndigheter sier i en uttalelse at NRK-journalistene med «viten og vilje» brøt loven ved å ta seg inn på privat grunn. Det internasjonale fotballforbundet (FIFA) sier på sin side i en uttalelse til VG at de støtter prinsippet om pressefrihet, men «noterer uttalelsen til qatarske myndigheter». NRK kjenner seg ikke igjen i fremstillingen og kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen reagerte kraftig da han fikk forelagt FIFAs uttalelser. – Jeg er opprørt og det ser nesten ikke ut som de har merket seg at våre journalister ble arrestert, puttet på glattcelle, holdt i 32 timer og fratatt alt utstyr


«Extreme Makeover: Home Edition»-programlederen (56) sa ja til Kellee Merrell (33) i en intim seremoni foran bare åtte gjester i helgen. Amerikanske Ty Pennington er smidd i hymens lenker for aller første gang. 54-åringen, også kjent fra «Trading Spaces», «Ty Breaker» og «Battle on the Beach», forlovet seg med kanadiske Kellee Merrell i juli. Nå er de mann og kone. Vielsen fant sted i Savannah i Georgia lørdag. Ifølge People ble festen holdt i en villa de to holder på å renovere sammen. Kun åtte inviterte var vitner når paret lovet hverandre evig troskap. «Vi gjorde det», skriver Pennington under brudebildet på Instagram: Pennington og Merrell møttes via felles kjente i Toronto for snart 12 år siden, og de skal ha bevart en viss kontakt. I fjor vår oppsto det søt musikk, og da pandemien brøt ut, bestemte de to å oppholde seg i karantene sammen. – Jeg har beundret Kellee på avstand i mange år. Hun er vakker tvers igjennom. Heldigvis krysset våre veier på rett tidspunkt, uttalte Pennington til People etter forlovelsen. – Jeg er glad jeg ventet på den rette, la han til. Merrell har en lederstilling innen sosiale medier, men har selv ingen åpen konto på Instagram. Pennington besøkte Norge i 2012, der han filmet inn scener til en serie. Da slo han av en prat med VGTV.


GRÜNERLØKKA (VG) En mann i 30-årene ble knivdrept i Oslo natt til onsdag, og politiet leter fremdeles etter den eller dem som står bak.  Politiet fikk meldingen om en voldshendelse utenfor inngangspartiet ved Anker Studentbolig i Københavngata i Oslo klokken 02.45 natt til onsdag.  På stedet fant de en mann i 30-årene med stikkskader i brystet, som senere døde på sykehus av skadene han var påført.  Gjerningspersonen skal ha forlatt stedet kort tid etter hendelsen, opplyser politiet, som etterforsker saken som drap.  – Det er for tidlig å gå nærmere inn på bakgrunn og motiv for hendelsen, eller relasjon mellom avdøde og gjerningsperson, skriver politiet i en pressemelding like før klokken 13.30 onsdag.  Basert på opplysningene politiet sitter med på nåværende tidspunkt, er det ikke grunn til å tro at det er fare for andre, opplyser de videre.  Ber om video og bilder I morgentimene onsdag jobbet krimteknikere fortsatt på stedet, og politiet gjennomførte også avhør og innhenter videomateriale.  VGs reporter på stedet forteller at politiet har sperret av et stort område utenfor leilighetshotellet Anker Apartment. Rundt klokken 10 har politiet fjernet sperrebåndene og kriminalteknikerne drar fra stedet.  – Det følges opp med taktisk og teknisk etterforskning, blant annet med rundspørring, avhør av vitner og innhenting av video, skriver de videre.  De ber samtidig om at personer som har tips i saken tar kontakt med politiet. Det gjelder både folk som har informasjon, bilder, video eller liknende.  – Skal ha skjedd ute på gaten Innsatsleder Svein Arild Jørundland forteller til Avisa Oslo at det er flere vitner til hendelsen, og at politiet søker etter én gjerningsperson.  – Det er tidlig i etterforskningen, men det skal ha skjedd ute på gaten, sier operasjonsleder Per Ivar Iversen til VG. Han kan foreløpig ikke gi ytterligere opplysninger om hendelsen eller avdøde. Pårørende ikke er varslet.  – Det er egentlig et kjempehyggelig nabolag, sier en av beboerne i området, før hun må løpe videre til trikken. Hun forteller at de som bor der blir dirigert til å gå ut gjennom garasjen av en politimann. VG har vært i kontakt med ledelsen i Anker Apartment, som henviser til politiet.  Personen ble funnet død i Københavngata, som ligger langs ring 2 på grensen mellom Grünerløkka og Torshov i Oslo. Saken oppdateres.


SOGNDAL (VG) Anders Granholt Lorentsen (31) har prøvd å kjøpe bolig i snart fem år uten hell. Høye priser i sentrum og rike byfolk som skal ha hytte har skylden, mener Stig Ove Ølmheim (Ap).  – Hvis de skal komme fra Oslo vest og hit, må de ta med seg jobben sin også, sier Stig Ove Ølmheim, kommunestyrerepresentant for Sogndal Ap. Bak ham ligger Sognefjorden blikkstille. Ølmheim speider utover fjorden han er så glad i.  Mange vil flytte til Sogndal, forteller han. Kommunen opplever god tilflytting, i motsetning til mange andre bygdesamfunn.  Ifølge Statistisk sentralbyrå vil befolkningen i Sogndal kommune øke med 1533 personer innen 2050. – Det er kjempefint. Problemet er at det i tillegg er attraktivt å ha hytte her. Rike folk fra byene kjøper opp det som egentlig er hus, og gjør om til hytte, sier Ølmheim. – Unge som ønsker å etablere seg blir utkonkurrert, de som for eksempel flytter hjem etter å ha studert andre plasser, blir overbydd. De er sjanseløse.  – Frustrerende  Anders Granholt Lorentsen (31) har bodd i Sogndal siden han begynte på videregående skole, og jobber nå som bilmekaniker.  I 2017 flyttet han inn i en kjellerleilighet som han leier på Kjørnes, rett utenfor sentrum. Han har prøvd å kjøpe bolig i området siden. Uten å lykkes.  Rundt i leiligheten er det fullt av AC/DC-ting. Til og med barkrakken han sitter på er merket med favorittbandet.  – Det er frustrerende. Du er hjemme, men det er liksom ikke ditt hjem, sier Granholt Lorentsen, mens han titter litt vemodig rundt seg. Han har også sett problemet med at hyttefolk kjøper opp hus. – Ut mot Leikanger er det veldig fint, med god utsikt. Der er det mange som kjøper hus og gjør om til hytte. Det gjør det ikke så lett for oss som er etablert her og vil bli boende. – Folk skal få kjøpe og bo der de vil, men tenk litt på de lokale.  Skal du ha deg leilighet i Sogndal sentrum, begynner det fort å ligne på prisene i hovedstaden.  – Sogndal har ikke bystatus engang, og likevel er det Oslo-priser. Det er synd det er så dyrt å bo her, hvis man faktisk får kjøpt seg noe, har man jo nesten ikke råd til å leve videre. Frykter hyttesamfunn Ølmheim er bekymret for at de høye prisene i sentrum, og den harde konkurransen fra rike hyttefolk i området utenfor det igjen, vil presse unge kjøpere som vil etablere seg enda lenger ut.  – Alle er velkomne her. De må gjerne kjøpe seg hytte, men ikke kjøp hus og gjør det til hytte. Det er et problem. Ølmheim frykter det etter hvert kan utvikle seg til et hyttesamfunn.  – Du får ikke noe aktivt lokalmiljø hvis det bare er hyttefolk i god overgangsalder her. Masse hus hvor det kun er lys på i helgene, det blir ikke noe trivelig for de som bor her fast. – Så blir det lenger mellom barnefamiliene. Vi ønsker å høre liv og røre fra nabohagen hele året, ikke bare i fellesferien. Man ønsker å ha folk som betaler skatt og har unger i skole og barnehage. Han trekker frem Balestrand, lenger vestover, som et svært populært sted å ha feriehus.  – Der er det flotte, gamle villaer som brukes som hytter. Men her er det også et veldig sug i arbeidsmarkedet. For bedrifter og offentlig sektor er det veldig vanskelig å skulle rekruttere om de flotteste husene stadig går til hytte. – Vanskelig Ølmheim sier det kunne vært en mulig løsning med høyere eiendomsskatt på hus som blir benyttet som fritidsbolig.  – Sånn at du i hvert fall legger igjen noe mer lokalt. Jeg har forståelse for at de vil komme hit, men da må de bidra. Nå betaler vi for at de skal ha det bra her.  I kjellerleiligheten på Kjørnes tenker Granholt Lorentsen på fremtiden. Nå holder han på å ta nytt fagbrev og kurs som gir han noen ekstra kroner i timen

Mener byfolk presser prisene opp:  - Frustrerende


50 år er gått siden et militært DHC-6 Twin Otter-fly fra Bardufoss fløy inn i fjelltoppen Litjetussen på Grytøya ved Harstad. 17 personer omkom. Piloten som fløy det som var ett av Luftforsvarets passasjerfly i fjellet 11. juli 1972, var sterkt beruset. Ulykken er en av etterkrigstidens mest omstridte flytragedier i Norge og den verste ulykken i Forsvaret i fredstid. Fram til 2005, 33 år etter ulykken, var havarirapporten hemmeligholdt av Forsvaret. Rapporten viste at piloten var full da ulykken skjedde, og at han hadde hatt alkoholproblemer i lang tid.  Flyet skulle egentlig ha fløyet direkte fra Bardufoss til Bodø. Men fartøysjefen hadde gjort en privat avtale om å levere en motor på Skagen lufthavn ved Stokmarknes. Pårørende fikk ikke erstatning De som mistet sine nærmeste, fikk ikke vite noe om hva som hadde skjedd.  Blant de 17 personene som omkom i ulykken, var det flere barn. Blant flyets passasjerer var det også flere ektefeller til forsvarsansatte. I 2009 og 2010 behandlet tingretten og lagmannsretten erstatningssøksmål mot staten fra de etterlatte etter passasjerene på flyet. Tingretten mente at saken var foreldet.  Det mente ikke lagmannsretten. De gikk langt i å kritisere måten Forsvaret håndterte en flyger med alkoholproblemer på, men mente ikke at det kunne karakteriseres som grovt uaktsomt, og staten ble frikjent. Høyesterett avviste anken. Beklagelse 40 år etter Først 40 år etter ulykken, i 2012, fikk de etterlatte en beklagelse fra Forsvarsdepartementet. Det var første gang noen på regjeringsnivå hadde beklaget.  – Jeg beklager på det dypeste overfor de etterlatte og pårørende at de aldri fikk vite sannheten om ulykken. Jeg føler med dem som mistet sine kjære og har levd med usikkerheten etterpå, sa forsvarsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen (Ap) i et intervju med NRK Brennpunkt.  Året etter, i 2013, ble fjellklatrerne som deltok i redningsaksjonen etter ulykken, hedret med Forsvarsmedaljen. Deres innsats ble ikke dokumentert av hverken politiet eller Forsvaret og var ikke viet mye oppmerksomhet inntil klatrerne selv skrev sin egen rapport om den krevende aksjonen.  I rapporten kommer det blant annet fram at klatrerne og krimteknikere fra Kripos ble nektet helikopterassistanse for å kunne hente ned de forulykkede. Løsningen ble derfor å dele opp likene i fjellsiden og deretter bære dem ned i sekker. En av Norges verste flyulykker Grytøya-ulykken er en av de dødeligste flyulykkene i Norge de siste 50 årene. Den dødeligste ulykken er Operafjell-ulykken på Svalbard i 1996, der 141 personer døde da et russisk jetfly av typen Tupolev 154M styrtet under innflyging.

50 år siden 17 døde  Piloten var sterkt beruset


Etter drapet på tidligere statsminister Shinzo Abe, sa politiet at gjerningsmannen bar nag mot en «organisasjon» – men ville ikke si hvilken. Nå tyder alt på at målet var et nyreligiøst trossamfunn. Tetsuya Yamagami, mannen som fredag drepte Japans tidligere statsminister Shinzo Abe, har ifølge den japanske avisen Yomiuri sagt at drapet var motivert av hans mors engasjement i et trossamfunn – som han også trodde Abe var tilknyttet. – Moren var troende, ga en stor donasjon til gruppen og ble senere slått konkurs, sa politiet til Yomiuri Shimbun søndag. Mandag bekrefter den koreanske nyreligiøse bevegelsen Familieforbundet for Verdensfred og Enhet (FVE) at Yamagamis mor var medlem av trossamfunnet.  – Hvis det som har blitt meldt er årsaken til dette sinnet, tar jeg det på største alvor, sier styreleder for den japanske grenen av kirken, Tomihiro Tanaka, mandag kveld. Trossamfunnet er bedre kjent som Enhetskirken, og er blant annet kjent for enorme bryllupsseremonier hvor flere tusen par vies samtidig. Politiet har så langt ikke offisielt gått ut med navnet på organisasjonen. Det var fredag Yamagami, en tidligere soldat, avfyrte to skudd under Abes tale i byen Nara i Vest-Japan. Det første skuddet bommet, mens det andre traff den tidligere statsministeren i halsen og brystet. Det ble tidlig kjent at drapet på Abe ikke var politisk motivert. Politiet sa allerede fredag kveld at Yamagami «bar nag til en organisasjon», og at det var snakk om en religiøs gruppe.  Styreleder Tanaka, sier mandag kveld at Yamagamis mor ble medlem i 1998, og gikk personlig konkurs rundt år 2002. Kirken kommenterer ikke størrelsen på hennes donasjoner, og sier de ikke kan fastslå hva årsaken til konkursen var. – Det er en lang vei fra nag mot en kirke til drapet på herr Abe. Det gjør meg forvirret, sier Tanaka om saken ifølge avisen Asahi på en pressekonferanse. Moren var først medlem frem til 2009, og kom tilbake til menigheten igjen for to til tre år siden, opplyser Tanaka.  Ifølge Yomiuri Shimbun var det etter å ha sett en video av Abe som talte til en FVE-organisasjon i høst, at Yamagami skal ha fått inntrykk av at den tidligere statsministeren var tilknyttet gruppen – og derfor bestemt seg for å angripe ham. Etterforskere skal ha sagt til avisen at Yamagami først planla et bombeangrep – men deretter bestemte seg for å skyte. Han skal ha ønsket å ikke ramme noen han mente ikke var knyttet til trossamfunnet: – Fordi en bombe ville ha drept mennesker uten tilknytning til organisasjonen, bestemte han seg for å ikke gjennomføre det, sier etterforskerne ifølge Yomiuri. Politiet sier også ifølge avisen Mainichi at Yamagami i morgentimene fredag, testet det hjemmelagede håndvåpenet ved å skyte mot en av kirkens lokaler i Nara. Timer senere brukte han altså det samme våpenet til å ta livet av Abe. Yomiuri omtaler deler av Den Forente Families aktivitet i Japan som «spådomssvindel». Nyhetsbyrået Reuters skriver at kirken i årevis har blitt kritisert som en «kult» med «grumsete økonomi». Trossamfunnet er en videreføring av sekten Den Forente Familie, som ble grunnlagt av sørkoreaneren Sun Myung Moon i 1954. Han hevdet å være Messias som var kommet tilbake til jorden for å gifte seg. NB! Sterke inntrykk: Video fra åstedet viser angrepet på Shinzo Abe: Trossamfunnet ble ifølge Store Norske Leksikon tidlig beskrevet i vestlige medier som en «farlig sekt». Den ble blant annet kritisert for sammenblanding av flere religioner, dominerende lederskikkelser, begrenset innsyn i virksomheten og en praksis hvor nye medlemmer ble oppfordret til å bryte med tidligere venner og familie. Mange av parene som gifter seg i Enhetskirkens enorme bryllupsseremonier har bare kjent hverandre i noen få dager, og mange kommer fra ulike land. Grunnlegger Moon mente at romantisk kjærlighet førte til utroskap, par som ikke egentlig passet sammen, og dysfunksjonelle samfunn

Drapet på Abe:  Mystisk «organisasjon» skal være sekt


Norge ser mot Sør-Afrika for å få omikron-svar som kan åpne landet. Rapportene fra sykehus i både Sør-Afrika, Danmark og Storbritannia tyder på at den skyhøye smitten ikke fører til at en like stor andel syke blir innlagt på intensivavdelingene.  Foreløpig ser det ut til at norske sykehus ikke får mange intensivpasienter inn i forhold til smittetrykket. Det er derimot få pasienter, og FHI vil ha mer data fra land som ligger lenger fremme i omikron-bølgen før man kan åpne Norge igjen: – Vi må vite hvem som havner på intensivavdelinger, fordi intensivkapasiteten i stor grad vil være avgjørende for om helsetjenesten kan håndtere en stor bølge i Norge. Man klarer antagelig å håndtere en økning i sykehusinnleggelser, men det er helt klart et problem hvis intensivkapasiteten blir utfordret, sier vaksinesjef Geir Bukholm ved instituttet til VG.  Å se mot Sør-Afrika, som først oppdaget omikron og varslet verden, blir viktig for å kunne få flest mulig detaljer når bølgen treffer Norge: – Nå begynner man å se konturer av hva som kan komme til å skje i Norge, så svar fra Sør-Afrika blir mer verdifulle: Vi trenger flere detaljer rundt risikogrupper, hva er det som er avgjørende for at helsetjenesten skal kunne håndtere et stort smittetrykk. Har varslet endringer i tiltakene Den 13. desember lanserte regjeringen flere nye corona-tiltak. De innførte blant annet skjenkestopp i hele landet, en kraftig innstramming på hjemmekontor og arrangementer – og gult nivå i skoler. Det er varslet endringer i tiltakene fredag 14. januar. Til VG søndag sa statsminister Jonas Gahr Støre at han håper utelivet er blant aktørene som kan se mer optimistisk på livet etter denne datoen, nå som man begynner å tilegne seg mer kunnskap om omikronvarianten.  – Vi lytter til Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet, men også til det vi får høre fra bransjeorganisasjoner, fagforeninger og enkeltaktører som jeg snakker med, sa han blant annet.  Dette kan sammenlignes FHI jobber nå med å kartlegge hvordan omikron-varianten vil påvirke epidemien i Norge. Alt tyder på at den gir mildere sykdom enn delta hos de vaksinerte, men instituttet har vært klare på at varianten fortsatt kan by på problemer hvis den har en så mye bedre evne til å spre seg i en vaksinert befolkning enn delta. – Data som sier noe om sykdomsforløpet hos ikke-immuniserte, både uvaksinerte og de som ikke har hatt infeksjonen, hadde vært gull verdt, sier Bukholm. Det gjelder både hos barn, voksne, eldre og medisinske risikogrupper. – Hva er sammenlignbart og ikke mellom Norge og Sør-Afrika? – Befolkningssammensetningen er ulik. Det er både etniske forskjeller, forskjeller i aldersfordeling, ernæringstilstand og forekomst av andre infeksjonssykdommer – Sør-Afrika har en yngre befolkning; i deler av befolkningen er det underernæring, høy forekomst av tuberkulose og hiv. En annen forskjell er måten de to befolkningene har immunologisk beskyttelse mot SARS-Cov2 på: Helsemyndighetene i Sør-Afrika regner med at rundt 70/80 prosent av befolkningen har en immunbeskyttelse, de fleste gjennom tidligere coronainfeksjon. Det er få som har tatt vaksinen, selv om den har vært tilgjengelig der siden mai i fjor. I Norge er bildet snudd: Her regner FHI med at rundt 10 prosent har hatt corona, mens 70 prosent av befolkningen har beskyttelse gjennom vaksinen. FHI: Tiltak ikke til å unngå – Sør-Afrika har lenge sagt at omikron gir mildere sykdom, hvorfor har dere ikke hørt på det tidligere? – Vi har absolutt hørt på det, og vært interessert hele tiden med å følge med på utviklingen der

FHI: Dette må vi vite før Norge kan åpne


Byrådsleder Raymond Johansen (Ap) ber helse-Norge dokumentere at sykehuskapasiteten er så presset at det kan begrunne å holde titusenvis av ansatte borte fra jobbene sine. Og han vil la kommunene overta styringen av tiltakene, inkludert skjenkeforbudet. – Jeg vil utfordre helsetoppene i Norge til å svare på følgende, sier byrådsleder Raymond Johansen i Oslo: – Er sykehuskapasiteten faktisk så presset at vi må holde flere titalls tusen i en bransje – restaurantene og utelivet – borte fra arbeidsplassene sine?  Han legger deretter til: – Jeg har spurt, men både svarene til meg og det som helsetoppene, blant annet i Helsedirektoratet, kommer med av uttalelser i media, er vage og intetsigende, sier han og fortsetter: – Er det riktig at kapasiteten er 1200 intensivplasser og 4500 sykehussenger, slik det ble opplyst før jul? Hvis så er tilfelle, er vi da i en så dramatisk situasjon at vi må stenge ned når det for tiden ligger rundt 300 coronapasienter rundt omkring i landet og under hundre på intensivavdelinger. – Hva mener du? – Hvis det er riktig at så få plasser er opptatt, mener jeg det ikke er noen grunn til å påstå at vi er i en så krevende situasjon at hele landet vårt må være stengt ned. Det kan godt være at helsevesenet er så overbelastet at det forsvarer et så drastisk tiltak som for eksempel nasjonal skjenkestopp. Men det vet vi ikke, fordi vi ikke får annet enn vage svar. Vi må få konkrete tall på hva sykehusene tåler, hvor smertegrensen går. Johansen bruker et skip som bilde. – Jeg sier ikke at de ikke har rett, men jeg ønsker å vite hva som er den reelle situasjonen. Det blir som å være kaptein på et skip uten å vite hvor mange passasjerer det er plass til om bord. Er kapasiteten 100 og det er 150 om bord, så er det viktig å vite, sier byrådslederen i Oslo. Han er klar for å ta kapteinsrollen i spørsmålet om tiltakene, som skjenkestopp, kulturliv og trafikklysnivå i skolene. – Tiltak bør tilbake på lokalt nivå når regjeringen skal vurdere tiltakene 14. januar, også spørsmålet om skjenkestopp. Det er store lokale forskjeller og vi som styrer kommunene har mye bedre forutsetninger for å vite hva som må til i egen kommune, sier han.  Han viser til presis kunnskap om smittesituasjonen i ulike bydeler, om vaksineutviklingen og utfordringene med uvaksinerte. – Det må på bordet Han sier at de vet hvor skoen trykker. – Etter snart to år med covid er tiltakene vi lokalt kan regulere, godt tilpasset behovet. Vi vet hvor tålegrensen er. Problemet er at vi ikke vet hva som er tålegrensen for sykehusene. Det må på bordet. – Det høres ut som noe du bør ta opp med din partikollega, helseminister Ingvild Kjerkol? – Jeg stiller mine spørsmål både til helsetoppene og til helseministeren. Han sier det kan være mange ulike vurderinger som legges til grunn. – Det er helt avgjørende at tiltakene som iverksettes er forholdsmessige. Hvis de ikke oppleves som det, vil folk miste tilliten til oss som bestemmer. Derfor krever jeg svar. Han sier det er en del andre forhold som også må opp i vektskålen når drastiske tiltak iverksettes. – Jeg ser at Oslo universitetssykehus oppgir at de har 20 prosent nedtrekk i ordinær virksomhet. Er det så kritisk at vi må holde både utelivet og kulturlivet stengt? Jeg er i tvil om det. Det har også store helsemessige konsekvenser, ikke minst psykisk, å gå ledig, sier han. Viser til departementet Helsedirektoratet rapporterer om situasjonen i helsetjenesten til Helsedepartementet. Helsedirektoratet vviser til det assisterende helsedirektør Espen Nakstad sa til VG torsdag. Ifølge Nakstad opplever helsevesenet en stor belastning, med mangel på ansatte i kommunehelsetjenesten og redusert operasjonsprogram i sykehusene. Det viser at det ikke er mye å gå på, sa han. Utover dette viser de til departementet


Produksjonsselskapet NEP sier videoen som viser bråket på Aspmyra er slettet fra deres servere, men politiet sier de nå har fått videoen fra Glimt og UEFA. Produksjonsselskapet overleverte videoen som angivelig skal vise hendelsen mellom Bodø/Glimt-trener Kjetil Knutsen og Romas keepertrener Nuno Santos til UEFA – før den så ble slettet fra deres servere. – Når vi er på sånne type oppdrag, gjør vi det på vegne av en oppdragsgiver, med visse protokoller vi skal følge. Vi leverte over til UEFA, og så sletter vi alt hos oss, siden TV-bussen går på nye oppdrag, sier salgssjef Terje Røijen-Hammer i produksjonsselskapet NEP til VG. Politiadvokat Trond Lakselvhaug i Nordland politidistrikt sier til Dagbladet tirsdag formiddag at de har fått videoen.  – Glimt har fått den fra UEFA som saksdokumentasjon. Da vi oppdaget det, så tok vi kontakt med Glimt og fikk videoen for en halvtime, tre kvarter siden, sier Lakselvhaug til VG klokken 12.35 tirsdag. Han sier de har fått flere videoer fra UEFA, blant annet en redigert utgave med piler og tekst, samt en uredigert råfil av hendsen. Opptaket er flere minutter langt og viser spilertunnelen både før, under og etter hendelsen. – Vi ønsker ikke å gi inn på noen detaljer av selve hendelsen, sier Lakselvhaug – og sier de ikke vil utlevere videoen før etterforskningen er over. Politiet etterforsker saken videre, men tror ikke det blir noen konklusjon før kampen mot Roma torsdag.  – Det er jo flere av de vi vil snakke med som er i Roma nå, så det blir nok først aktuelt å snakke med de etter kampen. Etter hvert må vi ta stilling til om vi vil avhøre noen fra Roma også, men det er mer tidkrevende. Også daglig leder i Bodø/Glimt, Frode Thomassen, sier at de fikk tilsendt videoen som en del av bevismaterialet etter at Knutsen ble suspendert mandag. Videoen er sentral ettersom den ifølge Bodø/Glimt skal bevise Knutsens uskyld i basketaket etter kampen torsdag forrige uke.  Ifølge Knutsen ble han provosert gjennom hele kampen av Romas keepertrener Santos, og konfrontasjonen eskalerte i spillertunellen etter kampen. Santos skal ifølge Glimt ha tatt kvelertak på Knutsen, hvorpå han forsvarte seg med å legge Roma-treneren i bakken. Alt fanget på kamera, ifølge Bodø/Glimt. – Vi har hverken publiserings- eller delingsmulighet. Vi leverer det vi har til oppdragsgiver, så får de ta det videre, sier Røijen-Hammer, og sier de også skal produsere torsdagens returkamp. Glimt har anket Knutsens midlertidige suspensjon, og daglig leder Frode Thomassen spøkte overfor VG mandag at UEFA ikke kan ha sett videoen. – Vi vil argumentere godt og tungt for at dommen ikke kan bli stående. Vi har en sterk forventning om at når vi får belyst saken og snakket med UEFA, så vil vi få endret kjennelsen. Det forventer vi egentlig, sa Thomassen til VG. Det europeiske fotballforbundet (UEFA) besluttet mandag kveld at både Knutsen og Santos er midlertidig suspendert i påvente av en endelig avgjørelse. Glimt kaller avgjørelsen «sjokkerende» og anmodet sterkt om at videoen av hendelsen offentliggjøres. – Vi har sendt alt materiale til UEFA. Prosedyren er at vi tanker ut (sletter) materialet av våre servere når det ferskproduserte er levert. Produksjonsbussen har nye oppdrag dagen etter match. Kontaktpunktet for videoen er presseavdelingen hos UEFA, sier managing director i NEP, Morten Aass, til VG. VG var i kontakt med UEFA mandag ettermiddag. De ville hverken bekrefte eller avkrefte at de var i besittelse av videoen på grunn av pågående etterforskning, og henviste til pressemeldingen som bekreftet den midlertidige suspensjonen av Knutsen og Santos. Glimt leder 2-1 etter den første kampen.


Artisten, gitaristen og produsenten fra Bergen døde natt til Skjærtorsdag – 71 år gammel. Det melder Bergens Tidende, som får nyheten bekreftet fra Thues sønn, Jørgen Thue. Sønnen opplyser at faren har hatt demens i flere år, men at han klarte å fortsette å jobbe med musikk til tross for sykdommen. – Musikk var noe av det siste han responderte på og utøvde. Gleden av musikken hang ved ham til siste slutt, sier Jørgen Thue til avisen. Trygve Thue var bror til Ove Thue, artist og komponist, som døde av sukdommen ALS i januar i år – 70 år gammel. Brødrene dannet rockegruppa Saft for over 50 år siden, som de vant Spellemannpris for. De var også primus motorer for dansebandet Brødrene Thue på 70-tallet. Trygve Thue drev i mange tiår eget studio og har produsert musikk for kjente artister som Bjørn Eidsvåg, Jan Eggum, Sissel Kyrkjebø, Rune Larsen og avdøde Gustav Lorentzen.  TV-seerne husker ham i tillegg fra programserien «Lollipop». Trygve Thue etterlater seg også en datter.


Svensk politi jakter lørdag på en person som skal ha dyttet en kvinne ned i en 25 meter lang gruvesjakt. Bilder viser en svært dramatisk redningsaksjon. Takket være at en forbipasserende hørte rop om hjelp, ble en kvinne reddet opp av en gruve i et nedlagt gruveområde ved Norberg i Midt-Sverige. Det melder flere svenske medier, blant annet Aftonbladet.  Redningsoperasjonen som startet i 17.30-tiden fredag, tok flere timer. Først senere på kvelden kunne kvinnen heises opp fra det cirka 25 meter dype gruvehullet. Videoen over viser den dramatiske redningsaksjonen, der redningspersonell fires ned i det 25 meter dype gruvehullet.  Deretter sendte de ned ambulansepersonell og båre. Kvinnen ble så fløyet til sykehus. Aftonbladet, som er på stedet, forklarer at gruvedriften, som ligger i et skogholt, ble stoppet i 1948. En forlatt bygning som en gang var hovedkontoret står inntil en vegg, og på baksiden gaper gruvehullet: «Gjennom årene har hullet slukt mye av busker og trær, som nå slanger seg ned i mørket». – Dypt og mørkt Redningstjenesten var på plass bare minutter etter at alarmen gikk. To av redningsmennene ble først heist ned med helikopter. De så raskt at det ville bli vanskelig å få kvinnen opp fordi hullet var 5–10 meter i diameter og 25 meter dypt, ifølge svenske Sjöfartsverkets Sjö- och flygräddningscentrals Facebook-side. – Innsatsen var krevende for våre mannskap fordi gruvehullet var dypt, mørkt og omgitt av høye trær.   Politiet etterforsker hendelsen som et mordforsøk, ifølge Aftonbladets opplysninger. Lørdag morgen meddelte svensk politi at de mistenkte at kvinnen hadde blitt utsatt for et lovbrudd.  Ifølge Aftonbladet mistenker politiet at kvinnen har blitt dyttet ned i gruvehullet og forlatt der. Hun skal ha befunnet seg i gruvehullet i lengre tid. Ifølge Aftonbladets opplysninger skal kvinnen ha vært kraftig nedkjølt da hun ble funnet. – Hun var ved bevissthet, men hadde smerter, sier Lars Johansson ved Svenske Sjöfartsverket ifølge Expressen.

Sverige:  Kvinne funnet i 25 m dypt hull - jakter gjerningsperson


Det var nede
 i kjelleren
de fant dem. Noen blodflekker
på veggen er
alt som er igjen. Nå samles bevis
mot russernes
fremferd i Butsja.   BUTSJA (VG) I et idyllisk område under høye furutrær, ligger det som ble brukt som sommerleir for barn av militærforeldre.  I februar ble det gjort om til ett av tre hovedkvarter for russerne som invaderte Butsja. Russerne etterlot stedet fullt av miner, både i bakken og festet til dokumenter og inventar, forteller en soldat som har vært med å rydde området. Inne i den gule mursteinsbygningen de brukte som hovedkvarter, går seks etterforskere nå tause omkring. En koffert med spesialutstyr til bevisinnsamling står åpen. På vinduer og vegger henger fortsatt noen barnetegninger som ikke er revet ned eller skutt i stykker. – Vi leter etter bevis, fingeravtrykk, alt som kan identifisere dem som var her, sier en av etterforskerne, som vil være anonym.  Det er han som tar oss med til kjelleren i et av de andre husene, og viser oss hvor de fant fem døde menn. – Fire henrettet med skudd i hodet, en fikk knust skallen med spade, forteller etterforskeren. Tre andre døde ble funnet på leirområdet, og en grav er ennå ikke åpnet fordi de ikke har fått sjekket den for miner. På en krakk ved utgangen av hovedhuset står en eske fylt av titalls hvite konvolutter med sirlig håndskrift på. Det er bevisene som hittil er funnet i huset, og som skal videresendes til både nasjonale og internasjonale etterforskere. De russiske soldatene har revet madrassen ut av sengene i hovedbygget, og lagt dem tett i tett inne på et rom. Der sov de sammen. Hele huset er griset ned med matrester som knapt har rukket å få mugg på seg, ekskrementer, hermetikk og skitne klær. I annen etasje oppbevarte de skatten sin.  På en grønnmønstret sofa ligger det smykker og gull strødd utover, noen har falt på gulvet.  – Dette er ting de stjal fra folk i Butsja, forteller etterforskeren. Mange av de vi har snakket med i byen, forteller at russerne gikk fra dør til dør og tvang til seg verdisaker. Russerne innførte et terrorregime mot innbyggerne i Butsja. Det er utallige beretninger om vilkårlig drepte sivile, grufulle voldtekter av kvinner og barn, rene henrettelser og tortur. Nå jobber politi og spesialetterforskere med å kartlegge og samle så mange bevis og vitnesbyrd de kan. Målet er å stille de ansvarlige for retten.  Den internasjonale strafferettsdomstolen i Haag har startet etterforskning av mulige krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. Også FN har innledet sin etterforskning av mulige krigsforbrytelser i Ukraina, med nordmannen Erik Møse som leder. Organisasjonen Human Rights Watch har allerede dokumentert flere tilfeller der russiske soldater har begått krigsforbytelser mot sivile under invasjonen av Ukraina. I kjelleren til et hvitt mursteinshus midt i sentrum ble en kvinne voldtatt og fikk deretter skåret strupen over. – Hun kom hit fra Kyiv av og til for å få frisk luft og slappe av, forteller Vladimir (69) som bor to hus bortenfor. I følge Vladimir og politiet ble hun holdt fanget i to-tre døgn og voldtatt før de drepte henne. – Vi leter etter eier av huset hun leide, men har ikke klart å finne ham ennå, sier en politimann. Han går fra dør til dør i området for å sanke informasjon og bevis. Vladimir selv mistet datteren sin. Hun var ute for å hente mat da hun ble skutt. Noen fant henne og begravde henne. – Vi har lett etter henne, men visste ikke noe før for to dager siden.  Noen naboer fortalte ham at hun var blitt gravd opp for å bli identifisert, undersøkt og registrert. – Vår viktigste oppgave nå er å lage en database for de døde vi finner. Fortsatt kan det ligge døde i hus og leiligheter vi ikke har funnet, så vi går fra dør til dør med alt mannskap vi har, opplyser politisjef Volodomyr Barabash i Butsja


Du skal gå langt i mudderet før du kommer til vannkanten hvis du planlegger en dukkert i Mjøsa nå. Norges største innsjø er nemlig tappet kraftig ned i påvente av at snøen på fjellet skal smelte. Dermed kan du se mye av sjøbunnen. Glommen og Laagens Brukseierforening (GLB), som er en interesseorganisasjon for vannkraftprodusentene i Glommavassdraget, opplyser at de fortsatt er over lavest tillatte vannstand. – Åtte cm – I dag er vi åtte cm over lavest tillatte nivå, sier Hans Christian Udnæs som er ansvarlig for vassdragsdriften i GLB til VG. Han forteller at vannstanden i Mjøsa kan variere med inntil 3,6 meter, men er det flom kan vannet stige over tillatte vannstand. Det er NVE som er reguleringsmyndighet for vannstanden i norske vassdrag. – Om lag hvert fjerde år er vi på den laveste vannstanden vi har lov til å komme ned på. Vi prøver å komme ned dit for å utnytte vintervannet best mulig for kraftproduksjon og tømme Mjøsa mest mulig før vårflommen, sier Udnæs. GD har tidligere omtalt den lave vannstanden i Mjøsa. Sist Mjøsa var nede på dette nivået var i 2018. Lite snø i fjellet – For fire år siden var det like lavt, men da var det mye snø og Mjøsa ble kjapt fylt igjen, sier Udnæs og legger til at den lave vannstanden er spesielt tydelig i år siden det ikke er noen snø og is. I år er det også lite snø på fjellet. – Mest sannsynlig blir det mindre fylling enn normalt. Det skal ganske mye regn for å få god og rask og fylling. Men vi har også hatt år med lite snø og likevel fått flom på grunn av mye regn under snøsmeltingen, sier Udnæs. Blir det lite av både snø og regn og man ser at innsjøen ikke fylles i mai-juni slik den pleier, kan man holde igjen på vannet. Det er via dammen ved Svanfoss man regulere vannstanden og eventuelt fylle opp Mjøsa.  Forvent høye sommerpriser Prisen på sommerstrømmen i Sør-Norge blir trolig den høyeste noensinne. Det skyldes krigen i Ukraina, høye kull- og gasspriser, lav vannstand i magasinene og lite snø i fjellet. Tidligere denne måneden skrev GLB på sine nettsider at det var relativt liten sannsynlighet for stor vårflom i Glomma og Lågen etter en vinter med lite snø. På Biri kom det ifølge Meteorologisk institutt 0,3 millimeter nedbør i mars. Det er aldri observert mindre nedbør der i mars måned siden observasjonene startet i 1896, skriver GLB. – Med lite vinternedbør er det følgelig lite snø i Glommavassdraget før snøsmeltingen starter for alvor. Det er bare i de nordligste områdene i vassdraget det er noe over normale snømengder. I det meste av vassdraget ligger snømengdene på 60 prosent av normalen, eller mindre. I vassdraget sett under ett er det ca. 70 prosent av normale snømengder per 6. april, skriver GLB på sine nettsider. Etter at artikkelen ble publisert den 8. april har snømengdene sunket ytterligere og det har vært veldig lite regn. – Det er nå større sannsynlighet for at vi ikke får fylt opp magasinene, sier Udnæs.


Tirsdag ble Christopher Dawson funnet skyldig i å ha tatt livet av kona Lynette Dawson i Sydney i 1982. Tobarnsmorens lik er aldri funnet.  Chris Dawson var en proff rugbyspiller i Sydney i Australia på 70-tallet og etter hvert en populær lærer. Men i 1982 forsvant kona hans fra hjemmet deres i en finere strand-forstad nord i byen.  Historien har fascinert et stort publikum, spesielt etter at The Australians true crime-podkast «The Teacher’s Pet» tok for seg saken i 2018. Podkasten toppet listene i blant annet Australia, Storbritannia, Canada og New Zealand. På tiden podkasten kom, holdt politiet på å gjennomgå saken på nytt.  – Ingen tvil om skyld Først i desember 2018 ble Dawson siktet for drap. Syv uker etter at rettssaken var over, kom dommer Ian Harrison med dommen i Høyesterett i New South Wales tirsdag, melder Sydney Morning Herald. Dommeren er overbevist om at Lynette ikke forlot hjemmet sitt frivillig, og at Dawson hadde «bestemt seg for å drepe kona».  Etter å ha vurdert alle indisiene samlet, sa dommeren: – Jeg har ingen tvil. Jeg er overbevist uten rimelig tvil at den eneste rasjonelle logiske slutningen er at Lynette Dawson døde på eller rundt 8. januar 1982 som et resultat av en bevisst eller forsettlig handling begått av Christopher Dawson, sa dommeren ifølge The Guardian.  Det var Dawson selv som ba om en rettssak med kun dommer, ingen jury, på grunn av podkastens popularitet.  Den dømte har under rettssaken medgitt at han og Lyn hadde et anstrengt forhold på tiden hun forsvant, men han har hele tiden fremholdt sin uskyld.  Chris Dawson møtte Lynette Simms, ofte bare kalt Lyn, i 1965, da de begge var 16 år. De giftet seg i 1970 og fikk to døtre. Lyn jobbet innimellom deltid som sykepleier.  Etter at rugby-karrieren var over, begynte Chris som kroppsøvingslærer i Sydney. I 1981 innledet han et forhold til en da 16-årig elev, JC, som han i en periode også flyttet inn i hjemmet han delte med kona. Han brukte da unnskyldningen at hun skulle være barnevakt.  Dette forholdet mente aktor var et av motivene til at Dawson ønsket å ta livet av kona. Dommeren trodde på aktoratets påstand om at han skal ha blitt besatt av tenåringselskeren, ha drept kona og kvittet seg med liket hennes.  JC og Dawson reiste rundt 22. desember 1981 til Queensland. Formålet skal ha vært å starte et nytt liv, men JC ble dårlig og sa hun savnet familien. Da de kom hjem, fortalte hun Chris at hun ønsket å avslutte forholdet, noe han ikke ønsket.  Skal ha truet Like etter nyttår 1982 reiste JC for å campe. Hun kontaktet Chris daglig via en telefonkiosk.  8. januar forsvant Lyn Dawson, da 33 år, fra hjemmet og de to døtrene på to og fire år. Hun tok ikke med seg noen personlige eiendeler eller klær. Samme dag var Lyn og Chris i parterapi. Lynettes kollega Annette Leary har i vitneboksen sagt at Lyn på vei til terapi fortalte henne at Chris hadde grepet henne rundt halsen og sagt «Om dette ikke fungerer, kvitter jeg meg med deg.», skriver SMH. – Lyn er borte, hun kommer ikke tilbake Chris selv hevder han skysset Lyn til en buss hun skulle ta for å handle 9. januar, men at hun ikke dukket opp på avtalt møtested senere den dagen og i stedet ringte ham og sa hun trengte tid borte.  Mellom 10. og 12. januar hentet Chris JC tilbake til Sydney og fortalte henne «Lyn er borte, hun kommer ikke tilbake. Kom tilbake til Sydney og hjelp meg å ta vare på ungene og bo med meg.» Forsvarer har hevdet at Dawson mottok flere telefoner fra Lyn etter 8. januar. Dommeren har ikke trodd på dette, eller påstander om at Lyn skal ha blitt observert andre steder etter 8. januar.  JC, som Dawson giftet seg med i 1984 og fikk barn med før de separerte seg i 1990, vitnet under rettssaken. Dawsons forsvarer hevdet hun var ute etter å sverte ham etter en stygg barnefordelingskrangel etter skilsmissen. Chris selv vitnet ikke. Forsvaret har argumentert for at podkasten, som ble kjent verden over, har påvirket flere av vitnene i rettssaken og gjort dem forutinntatt

Funnet skyldig i drap på kona for 40 år siden


Etter det VG erfarer jobber Glimt med å hente tilbake trioen Fredrik Bjørkan, Marius Lode og Patrick Berg. Signalene så langt er at det er en realistisk mulighet for å få landet avtale med en eller flere av de tre. Tidligere har Marius Lode bekreftet at han er i dialog med Bodø/Glimt om en mulig overgang. Etter at Championship-klubben Blackburn måtte trekke seg fordi de ikke fikk innvilget arbeidstillatelse på grunn av Brexit, er trolig Glimt enda mer aktuelt for stopperen. Dersom Lode hadde vært med i kamptroppen til Schalke 04 i bare én Bundesliga-kamp, hadde Blackburn kunne søkt om dispensasjon for arbeidstillatelse. De valgte isteden å terminere kontrakten.  VG er kjent med at også nederlandske Groningen har gitt jærbuen et tilbud. Denne helgen har både Fredrik Bjørkan og Patrick Berg blitt avbildet på besøk hos hver sin klubb, men det er ifølge VGs opplysninger slett ikke sikkert at duoen ender opp i de respektive klubbene likevel. Bjørkan har vært på besøk hos Feyenoord sammen med sin agent Atta Aneke, mens Patrick Berg var i Belgia for å besøke Ronny Deilas Standard Liége. Bergs franske klubb Lens er imidlertid svært lunkne til å låne ham ut, og ettersom Standard Liége foreløpig virker å være ute av stand til å betale ham ut av kontrakten, henger avtalen i en tynn tråd. Bjørkan sliter på sin side med spilletid i sterk konkurranse med Hertha Berlin-kapteinen Marvin Plattenhardt. Feyenoord ønsker å hente backen på lån med opsjon. Nå er det opp til Bjørkan å ta en avgjørelse, men også Bodø/Glimt frister for duoen. Nordlendingene skal ut i nok et Europa-eventyr i høst. Denne gangen er det snakk om Europa League, og har trukket en meget attraktiv gruppe med Arsenal, PSV Eindhoven og FC Zürich.

Opplysninger til VG:  Forsøker hente gamle helter


Han sitter på pengesekken til langrennsløperne. Sponsorsjef Stein Bugge er bekymret for utviklingen til langrennssporten.  Langrennslandslagets hovedsponsor Sparebank 1 er spent på fremtiden til langrenn. Og nå avslører sponsorsjef i banken, Stein Bugge at det har vært diskusjoner om markedsføring. Utfordringen er at utøverne prioriterer private sponsorer foran landslagets sponsorer i sosiale medier.  – Utøverne må ikke ta sponsorene som betaler for hele laget for gitt, sier Bugge til VG.  Sponsorsjefen mener dette kan true landslagsmodellen, som er tuftet på fellesskapet. – Det er det ingen tvil om. Den modellen vi sponser og holder liv i er fortsatt levedyktig, men utøverne må ikke ta for gitt at vi er der, de må gi tilbake, sier Bugge til VG.  Det er under tre måneder til verdenscupstart i Finland.  Bugge mener det er en utfordring at landslagsløperne dyrker seg selv i sosiale medier, og glemmer dem som betaler regningen for satsingen med treningssamlinger, smørebuss, reiser og konkurranser for hele laget - nemlig sponsorene.  – Sponsorer vil være mer enn en logo i pannen eller ryggen. Vi vil ha mer ut av det. Det må være noe for de ansatte, vi vil spre stolthet og entusiasme og vi vil ha utøvere til trening internt og eksternt, som forbilder mot små og store i hele landet. I tillegg er det viktig for oss at forbundet og utøverne slutter opp om «byttehelgen» som kanskje er noe av det viktigste vi gjør sammen med NSF, sier Stein Bugge.  Sparebank 1 gikk inn som hovedsponsor for langrenn da Petter Northug ble VM-kongen av Falun i 2015. Da betalte banken 75 millioner kroner for fem år. I år inngikk de en ny avtale frem til VM på hjemmebane i Trondheim i 2025. Pris: 30 millioner kroner for tre år. Med mindre penger blir de mindre synlige og har ikke logoplass på konkurranse- eller treningsdressen.  Langrennsherrene har fortsatt en ledig sponsor-plass på langrennsdressen som ingen vil kjøpe. VG snakket med Petter Northug under Toppidrettsveka. Den tidligere VM-kongen mener langrenn blir solid utfordret om oppmerksomhet.  – Med flere verdensstjerner og kanskje den største vi har hatt noen gang (Erling Braut Haaland). Vi har tennis, golf og friidrett. Da blir det kamp mellom forbundene om den kaken. Det er lukrativt flere steder enn langrenn, sier Northug til VG.  Bugge forteller at de som sponsor har vært bekymret for rettighetsproblematikk. Han forteller videre at langrennsløperne har fått konkurranse om oppmerksomheten fra nye norske superstjerner i store idretter, som Erling Braut Haaland, Martin Ødegaard, Jakob Ingebrigtsen, Karsten Warholm, Casper Ruud og Viktor Hovland.  – Langrenn må ta innover seg at det er mer konkurranse. Det er interessant å se utøvernes eksponering i sosiale medier. De ser på sosiale medier som en privatsak. Men om de bare gir sine private sponsorer oppmerksomhet, så tar de forbundets sponsorer for gitt. Der har vi sett endring siden 2015.  Det har vært en kime til diskusjon med både utøvere og forbundet, sier Bugge. Langrennsløperne har fått kraftig konkurranse: Norge har plutselig noen av de aller største profilene i verdens største idretter.  Johannes Høsflot Klæbo sier til VG at han tror det kommer til å bli klin umulig for ham å vinne på Idrettsgallaen fremover. Han mener det må ringe noen bjeller for skitoppene med tanke på sportens utvikling.  Langrennssjef i skiforbundet, Espen Bjervig, vil ha spørsmål om temaet skriftlig, og svarer på epost. Langrennssjefen er ikke sikker på om dagens landslagsmodell overlever.   – Dagens landslagsmodell er stadig i endring og det er mulig vi ser en annen modell om noen år, uansett er det viktig å ha en modell som muliggjør langsiktig arbeid innenfor rekruttering og bredde, slik at vi sikrer skisporten for neste generasjon også, slik dagens modell har gjort for dagens generasjon, skriver Bjervig.  Han opplever at dialogen med sponsorene og utøverne er god. – Det er klart det er viktig å ha en god balanse mellom fellesskapet og den langsiktige finansieringen av idretten opp mot utøveres private finansiering og inntekt


LAUSANNE (VG) Karsten Warholm (25) stivnet helt på oppløpet og var langt fra å slette europarekorden 44,33 på 400 meter. Han endte på 4. plass med skuffende 45,51. Amerikaneren Wilbert London vant på 45,17, foran OL-finalistene på 400 meter, Isaac Makwala (45,20) og Liemarwin Bonevacia (45,41). – Det er fristende å bruke alt som unnskyldninger, svarer Karsten Warholm på VGs spørsmål om det var «hodet, bena eller vinden» som gjorde at plasseringen og tiden ble så dårlig som den ble. – Men jeg kjente det i utgangen av svingen, at dette var «heavy», tilføyer han i pressesonen ved mållinjen på stadion i Lausanne. Han sier også at det gjelder å være ydmyk, samtidig at det faktisk ga mersmak - og at han «ble slått av folk som var bedre forberedt enn meg». – Du var ikke godt nok forberedt? – Det er sånn med løp der «syre» er en del av det. Nervesystemet må være på plass, svarer Karsten Warholm. Leif Olav Alnes bemerker saklig at tiden hans nå - uten hekker - er nær den samme som i OL-finalen. Da vel å merke med 10 hekker som hindre. – Det sier vel det meste, sier han. – «Out of gas». Tom tank. Jeg sa det på forhånd. Den utladningen (i OL). Jeg tror ikke folk skjønner hvor mye det tar. Men jeg bytter gjerne borte mange slike løp som dette med det i Tokyo. Hvis dette er prisen for det han gjorde der, «bring it on», tilføyer Alnes overfor VG. – Når tok løpet slutt? – Det var litt «sånn» hele veien. Hvor intet er, er selv keiserens krav forgjeves, svarer Leif Olav Alnes - også på spørsmål om Karsten Warholm kommer til å løpe 400 meter hekk i Brüssel allerede neste uke (3. september). Spurt av NRK om tiden gir ham mer eller mindre lyst til å springe 400 meter flatt, svarer Karsten Warholm: – Jeg må jo revansjere dette, så sånn sett motiverer det. Jeg kan jo nesten springe like fort med hekker. Jeg tror ikke dette er toppnivået på 400 flatt. Jeg håper i hvert fall ikke det. Karsten Warholm løp 74/100 svakere enn sin personlige rekord fra 2017. 25-åringen la ikke skjul på at han var skuffet over tiden, men ville ikke legge skylden på vinden som preget løpet.  – Kroppen var ikke på plass og det kjente jeg veldig tidlig. Jeg ble fraløpt.  Forventningene til Karsten Warholm foran starten på 400 meter flatt (uten hekker) i Lausannes Diamond League-stevne torsdag var høye. Selvsagt på bakgrunn verdensrekorden 45,94 da han vant OL-gull på 400 meter hekk for drøyt tre uker siden, men også fordi det nærmest var oppe og avgjort at han ville slette Thomas Schönlebes 34 år gamle europarekord: 44,33. Hvis han knuste den, ville han være nær ved å senke Randolph Ross’ og OL-gullvinner Steven Gardiners årsbeste tid i verden: 43,85. Og dernest kanskje lukte på banerekorden (2017) til verdensrekordholder Wayde van Niekerk: 43,62. Karsten Warholm på det rene med hva han måtte varte opp med for å få rundt 12.000 tilskuere opp av setene.  – Etter at jeg sa jeg ville løpe 400-meteren her i Lausanne, har mange folk henvendt seg med forventninger. Noen har til og med snakket om mine muligheter for å slå verdensrekorden (43,03) i fremtiden, uttalte han onsdag.