I en fersk risikorapport skriver FHI at tiltakene med størst byrde for barn og unge bør ryke først, men de vil beholde noen tiltak i en stund til.  – De fleste tiltakene mot epidemien kan nå trappes gradvis ned over kort tid uten at det i et lengre perspektiv gir betydelig økt sykdomsbyrde, skriver FHI i en fersk risikovurdering. Regjeringen skal vurdere de strenge tiltakene på nytt 1. februar – og FHI har levert nye analyser av situasjonen.  – Er det sånn at vi egentlig bare bør åpne opp nå?  – Nei, vi mener at det vil være fornuftig å vurdere å beholde noen tiltak, i hvert fall til vi har nådd toppen når det når innleggelser, og det vil ta noen uker, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg til VG.  FHI lister dog opp flere forhold som de mener gir grunn til å endre håndteringen av pandemien:  – Vi har effektive og billige selvtester, gode vaksiner og effektiv behandling i sykehus. Vi kjenner ikke til noen nært forestående teknologiske nyvinninger som kan forbedre håndteringen av epidemien fullstendig, og som det derfor er verdt å vente på, skriver FHI i risikorapporten.  FHI mener viktige prinsipper for håndteringen fremover da kan være:  – Jo lenger tiltak beholdes, jo lenger varer epidemien FHI anslår dog at en betydelig vinterbølge vil fortsette å øke i noen uker.  – Vi anslår basert på scenarioer fra modellering at vinterbølgen vil kunne smitte tre-fire millioner mennesker, hvorav tolv-tretten tusen må på sykehus. Jo lenger tiltak beholdes, jo lenger varer epidemien, skriver FHI.  De påpeker at en ny undergruppe av omikronvarianten, BA. 2, ser ut til å kunne bli dominerende i Norge. At den har større spredningsevne, men ikke ser ut til å gi mer alvorlig sykdom  – På toppen av bølgen i siste halvdel av februar eller første halvdel av mars kan det, avhengig av tiltaksnivå, bli 25 til 300 nye innleggelser og mellom 40 000 og 125 000 nye smittede per dag. Det kan bli 300 til 1000 samtidig inneliggende og under 175 samtidige pasienter på respirator, skriver FHI.  - Med de høye smittetallene, er det forsvalig å åpne? Hvor mange anslår dere at vil dø av corona i vinter hvis vi letter på tiltakene?  – Vi tror ikke at den samlede sykdomsbyrden, altså antallet som blir innlagt og antallet dødsfall, vil være annerledes om man gjør det på den ene eller andre måten, svarer FHI-direktør Camilla Stoltenberg.  – For smittespredningen lar seg ikke stanse. Og sykdommen er for de fleste ikke alvorlig. Dermed ligner denne situasjonen mye mer på for eksempel en vanlig influensasesong. Influensa er farlig for noen og noen dør hvert år, men de fleste klarer seg fint, svarer Stoltenberg.  Tiltakene videre FHI påpeker at de har levert egne vurderinger til regjeringen om enkelttiltak, men slike vurderinger unntar regjeringen offentligheten.  – Man må veie tiltaksbyrden opp mot den risikoen det er ved å lette på tiltak. Men vi ser jo at risikoen ved epidemien nå er betydelig lavere nå enn den var med delta-varianten, sier avdelingsdirektør Line Vold i FHI til VG.  I risikovurderingen gir de dog innblikk i noe av hva de tenker.  – Barn og unge bør skjermes i størst mulig grad fra kontaktreduserende tiltak, også i barnehager og skoler. Barn og unge blir i svært liten grad selv alvorlig syke, understreker FHI.  Om risiko for de eldre, skriver de:  – Vi ser at epidemien gjør mindre skade i sykehjem nå som de fleste der har fått tre doser og viruset er av omikronvarianten. Strenge kontaktreduserende tiltak og isolering må derfor vurderes på nytt med økt vekk på beboernes livskvalitet, skriver FHI.  – Det er mulig isoleringsperioden kan forkortes ytterligere, iallfall for personer uten symptomer, skriver FHI.


SARPSBORG (VG) Lørdag ble 34-åringen skutt og drept av politiet. De som kjente ham har mange spørsmål og få svar.  – Hvorfor ble han drept? Spørsmålet blir gjentatt av de mange som hadde møtt opp langs Tuneveien i Sarpsborg søndag formiddag. Lørdag morgen skjøt og drepte politiet en 34 år gammel mann her. Han hadde bodd mange år i Norge, men var svensk statsborger, opprinnelig fra Bosnia.  – En snill mann – Han var en snill mann, men han hadde sine problemer. Han hadde ikke alltid hatt det lett, han slet også psykisk, sier et av familiemedlemmene som hadde møtt opp ved åstedet sammen med venner og bekjente. Flere av dem gråter, andre er sinte.  – Hvorfor er det ikke vasket ordentlig her? sier en kvinne og peker på de store blodflekkene på bakken. De fremmøtte ønsker svar på hvordan drapet kunne skje. De har alle sett bilder fra pågripelsen, og de har mange spørsmål.  – På bildet ser man at det ligger en liten kniv på bakken – og at politiet står med maskinpistol. Hvorfor avfyrte politiet så mange skudd? sier et familiemedlem og peker på de mange kulehullene i bakken. – Var ikke aggressiv – Hvorfor skjøt de ham ikke i foten? Eller brukte en annen metode, elektrosjokkvåpen eller annet?  – Vi håper politiet blir straffet hvis det har skjedd noe galt her, sier en av mennene, mens andre nikker.  Emir Omerinovic drakk kaffe med mannen samme morgen som skuddene falt.  – Han var hos meg syv om morgenen, så ble han drept på vei hjem. Han sa til meg at han ikke hadde fått sove. Vi tok et par røyk, drakk kaffe og pratet. Han var ikke aggressiv, helt rolig. Jeg forstår ikke hvordan dette kunne skje, sier Omerinovic. Etterforskes av Spesialenheten Avdøde skal ha forfulgt en annen mann med kniv før situasjonen der det ble skutt, oppsto, opplyser politiet. Spesialenheten er koblet inn og etterforsker om politiet har opptrådt straffbart.  Politiet har selv kalt hendelsen både uønsket og tragisk. De involverte tjenestepersonene blir godt ivaretatt, har politiet uttalt. – Dødsfallet er på alle måter et uønsket og tragisk utfall av politiets oppdrag. Hendelsen er belastende for alle involverte, ikke minst for de pårørende og etterlatte. Våre tanker går i dag til dem, uttaler visepolitimester Geir Solem i Øst politidistrikt i en pressemelding. Et familiemedlem som er på gråten når hun snakker med VG forteller at moren til avdøde var i Bosnia da drapet fant sted.  I en svensk straffedom fra mars i år, hvor mannen ble dømt for narkotikalovbrudd, går det frem at mannen har slitt med rusmisbruk og psykisk sykdom. Mannen var også tiltalt for noen mindre slike forhold i Norge, men saken ble henlagt da det ble besluttet at det skulle foretas en såkalt prejudisiell vurdering av mannen, får VG opplyst.

Venner av avdøde i Sarpsborg:  - Hvorfor skjøt de ham ikke i foten?


I mai mistet hun sin lederstilling i Det republikanske partiet. Nå gir Trump sin støtte til kandidaten som vil dytte Liz Cheney ut av kongressen. – Jeg støtter på det sterkeste Harriet Hageman, som stiller til valg mot den illojale krigshisseren Liz Cheney, heter det i en uttalelse fra tidligere president i USA, Donald Trump, torsdag. Han vil altså ikke at sittende representant Liz Cheney skal nomineres som Republikanernes kandidat i mellomvalget 8. november neste år. Valget avgjør hvem som blir representant for delstaten Wyoming.  Republikanerne har vunnet delstaten i hvert eneste mellomvalg siden 1984. – Hageman har min fulle støtte for å få byttet ut Cheney, som er Demokratenes største kilde til lydklipp og sitater, erklærer Trump. Selv svarer Cheney bråkjekt på Twitter: – Her er et sitat til dere: kom med det. Cheney har markert seg som en av de sterkeste Trump-kritikerne i Det republikanske partiet: Partiet svarte med å i en avstemming frata henne ledervervet hun hadde i partiet: Frem til 12. mai hadde hun hatt partiets tredje mektigste posisjon. Kandidaten Trump nå støtter, Harriet Hageman, er utdannet advokat, har tidligere stilt til valg som guvernør (uten å lykkes) og har det siste året sittet i Republikanernes landsstyre. Selv har Hageman tidligere vært en nær støttespiller av Liz Cheney, som hun nå stiller imot.  Nå har ikke Hageman like mange varme ord å komme med om Cheney – og stempler henne som landsforræder:  – Som mange andre fra Wyoming, støttet jeg Liz Cheney da hun stilte til valg som kongressrepresentant. Men så forrådte hun delstaten, hun forrådte landet og hun forrådte meg, raser utfordreren i en uttalelse, ifølge CNN. Onsdag sendte Hageman dessuten et brev til Republikanernes landsstyre for å formelt trekke seg fra vervet sitt der. Også der la hun frem noe frem sin kritikk av Liz Cheney: – Vi forventer at våre folkevalgte respekterer synspunktene og verdiene hos folket som valgte dem inn. Ansvarlighet er et nøkkelord, og jeg er glad partiet vårt krever dette, skrev Hageman i brevet, ifølge Politico.  Kritikken innebærer et tydelig toneskifte for Hageman. Tidligere var hun del av ledelsen for Cheneys kampanje for å bli senator for Wyoming i 2014. Hun har også skrytt uhemmet av sin nye motstander i et Facebook-innlegg i 2018, og hadde frem til og med tirsdag et bilde av seg selv og Cheney på sin personlige nettside. Bildet er nå tatt ned. Med støtteerklæringen fra Trump denne uken, ser det ut til at den avgåtte presidenten endelig ønsker å få sin hevn over Cheney, ved å få sine tilhengere til å stemme på Hageman. Han stempler også Cheney som en «Republican in Name Only» (RINO) – med andre ord kun en republikaner på papiret. Harriet Hageman er derimot ekte vare, mener Trump: – Harriet er all-in når det gjelder å sette Amerika først, erklærer han.  Det kan føre til at Cheney blir presset ut av Representantenes hus, hvor hun er folkevalgt for delstaten Wyoming. I sin støtteerklæring, omtaler Trump Hageman som «en fjerdegenerasjons datter av Wyoming» og «en veldig fremgangsrik advokat». – Hun elsker staten Wyoming, er sterk når det kommer til kriminalitet- og grensepolitikk, og elsker  vårt militær og våre veteraner, lister Trump opp, blant flere andre eksempler på hvorfor han mener Hageman er en bedre kandidat.

Ville felle Trump:  Slik skal han ta hevn


Mesteparten av det sikrede materiale fra etterforskningen av Tina Jørgensen-drapet er destruert. «Det mest frustrerende med saken», skrev politiet i en internrapport i 2013.  21 år etter at Tina Jørgensen (20) ble drept i Stavanger, er etterforskningen av saken i full gang igjen. En mann i 50-årene som er siktet for drapet på Birgitte Tengs i 1995, er også mistenkt for å ha drept Jørgensen.  Men politiet har en stor utfordring: Nesten alt av bevis fra etterforskningen er kastet.  Da den uløste drapssaken ble gjennomgått på nytt i 2013 skrev politioverbetjent Bjørn Thorleif Vanvik i sin avslutningsrapport:  «Men det mest frustrerende med saken er at en ikke fikk benytte ny teknologi på spormaterialet fra avdøde Tina som følge av at dette var kastet.» Ifølge politiet er et DNA-funn etter nye analyser en sentral del av grunnlaget for å sikte mannen i 50-årene for drapet på Birgitte Tengs. Men i Tina Jørgensen-saken finnes det ikke materiale som egner for nye DNA-analyser. Mannen nekter for å ha noe med noen av drapene å gjøre.  «Kjørte ut ’alt’ fra saken»  I en intern rapport fra 2013, skriver politiet:  «Det er sagt av flere at mye av beslagene er kastet. Leder kriminaltekniske seksjon (Matre) fortalte at det på et tidspunkt ble kjørt ut ’et lass’ på søppelfyllingen, etter beslutning fra enten taktisk eller juridisk hold, uten at jeg kan se at beslutningen er dokumentert i saken. Det som ble kjørt ut skal ha vært ’alt’ fra saken» Leder for kriminalteknisk seksjon i daværende Rogaland Politidistrikt var Tor Egil Matre. Ifølge rapporten skal materialet ha blitt kastet fordi Tina-saken ble henlagt. Dette var i 2003.  VG har spurt politiet om hvem som tok denne beslutningen og hvorfor.  – Politiet har vært åpne på at politiet generelt har hatt utfordringer knyttet til gode nok rutiner for oppbevaring og håndtering av de mange ulike typene bevismateriale, sier politiadvokat Fredrik Martin Soma i Sør-Vest politidistrikt til VG.  Måtte ut på bevisjakt I 2013 måtte dermed etterforskerne i Stavanger ut på jakt etter hvilke bevis som kunne være i behold i den uløste drapssaken på 20-åringen. De lette i både kjeller, frysere, garasje og lager på politihuset i oljebyen – og klarte etter hvert å spore opp noe av materialet fra den gamle etterforskningen. Det ble laget rapporter på hva som var igjen av bevis i Tina-saken i både 2013 og i 2015. I rapportene kommer det frem at politiet på daværende tidspunkt blant annet fremdeles hadde: – Klart vi gjerne skulle hatt beslag Fredrik Martin Soma forklarer til VG at de har noe beslag igjen, blant annet noen av Tina Jørgensens klær. – Dette ble sendt inn til analyse i 2016, men det ble da konkludert med at det ikke var mulig å hente ut DNA fra dette materialet, sier politiadvokaten.  Dette er også bakgrunnen for at disse beslagene ikke er sendt inn til nye analyser nå, opplyser han.  – Det er klart av vi gjerne skulle hatt beslag som kunne gitt oss nye svar, fortsetter han.  Da NRK i 2017 skrev en sak om kasting av bevismateriale i alvorlige straffesaker forklarte politiet beslutningen i Tina Jørgensen-saken slik:  – Etter noen år gjorde vi en vurdering om hva som kunne ha en betydning og ut fra datidens teknologi ble det kastet det som vi vurderte ikke hadde noen betydning, sa politiinspektør Ernst K. Rossebø i Sør-Vest politidistrikt til NRK. Destruksjonen av materialet er tidligere blitt omtalt i Erlend Frafjords bok «Da Tina ble drept» fra 2017.  – Helt på trynet Tina Jørgensens mor har tidligere reagerte på at bevisene fra etterforskningen av drapet på datteren har blitt kastet.  – I min naivitet trodde jeg at når det var et drap, og ting som kunne brukes som bevis, så ble det registrert og lagt på en sikker plass. Jeg var overbevist. Og så begynner du å nøste og skjønner at de ikke har disse bevisene og ikke vet hvor de er. Noe fant de på et lager. Noe var kastet. Jeg er rystet


USA opplever for tiden en økende smittetrend som følge av deltavarianten av coronaviruset. Flere sentrale republikanere forsøker nå å oppfordre amerikanere til å la seg vaksinere for å få opp tempoet på vaksineringen i landet. «President Trump har tatt vaksinen. Jeg har tatt vaksinen. Hvis du er uvaksinert vil jeg oppfordre deg til å også ta vaksinen», skrev den republikanske senatoren Lindsey Graham på Twitter nylig. I et intervju med nyhetsbyrået AP torsdag gjorde Graham det klart at han har bedt Donald Trump om å anbefale amerikanere å vaksinere seg. Graham selv fikk påvist coronavirus mandag.  USAs tidligere president Donald Trump har tidligere anbefalt å ta vaksinen. Graham er ikke alene om å oppfordre til vaksinering. Senatets mindretallsleder Mitch McConnell har også vært aktiv i sin anbefaling av vaksinen. I møte med en økende smittetrend i landet forsterker nå en rekke republikanske politikere sin innsats for å få amerikanere vaksinert. I juli viste en undersøkelse gjennomført av The Economist og YouGov at 30 prosent av velgerne som identifiserer seg som republikanere fastholdt at de ikke ville la seg vaksinere. – Det er omtrent 100 republikanere i Representantenes hus som ikke vil si om de er vaksinerte, sier Eirik Løkke i tankesmien Civita til VG. Løkke tror likevel de siste ukers smitteoppblomstring i landet har fått en del republikanske politiker til å revurdere sine standpunkter til vaksine og smitteverntiltak.  – De siste par ukene har deltavarianten eksplodert i landet. Flere republikanere anbefaler nå å si ja til vaksine, sier han og peker på at Trumps tidligere pressesekretær, Sarah Huckabee Sanders, har anbefalt vaksinering og kalt vaksinen for «Trump-vaksine». – Huckabee prøver å kalle vaksinen for «Trump-vaksine» for å få republikanerne til å ta den, sier Løkke. VG har tidligere skrevet om den skjeve vaksine-statistikken i USA. I I mange delstater hvor Republikanerne er i flertall, er døds- og smittetallene høyere. Mandag satte den republikanske delstaten Florida ny nasjonal rekord i antall sykehusinnlagte med viruset.  Guvernøren i delstaten, Ron DeSantis, har tidligere vært svært kritisk til å innføre coronatiltak i delstaten. I slutten av juli uttalte han likevel at «Disse vaksinene redder liv» ifølge ABC News. Løkke er usikker på om de nye taktene vil hjelpe på smittetallene.  – Man kan si det er litt for lite, litt for sent. Det er usikkert om oppfordringen kommer til å fungere. Det er mange «anti-establishment»-republikanere som kan tenke at de nå tvinges til å ta vaksinen, sier Løkke. USA var lenge et av foregangslandene i vaksinerings-kappløpet, men gjennom våren og sommeren har det rasende vaksinerings-tempoet stagnert. I skrivende stund er 49,3 prosent av den voksne befolkningen i USA fullvaksinert ifølge tall fra VGs oversikt.  – Det er ekstremt viktig at amerikanerne får opp tallene så mye som mulig. Problemet er ikke mangel på vaksiner, men mangel på vilje sier Løkke og peker på den økende smittetrenden i landet. Løkke mener republikanernes motstand mot Biden-administrasjonens coronahåndtering har vært preget av opportunisme. I beste fall kan samme opportunisme føre til økt vaksineringsgrad, påpeker han. – Det republikanske partiet posisjonerer seg politisk. Det har vært mye opportunisme rundt Trump, men anbefalingene som kommer nå er også del av et politisk spill, sier han og trekker frem Arkansas-guvernør Asa Hutchinson. Tirsdag ble det kjent at Hutchinson har sagt at han angrer på at fikk vedtatt en lov som gjorde det ulovlig med påbud om munnbind i delstaten. En av Hutchinsons motkandidater til Guvernørvalget er nevnte Sarah Huckabee Sanders. Løkke mener begge nå prøver å nå større velgergrupper enn Trumps kjernevelgere. Han understreker at republikanere i Kongressen og Representantenes hus enklere kan fremstå som vaksineskeptikere. – Sånn som «Ko-Ko» Marjorie Taylor Greene, sier Løkke med referanse til det kontroversielle kongressmedlemmet som ble suspendert fra Twitter tidligere i sommer for å ha spredt falsk informasjon om coronaviruset


Da flyet til Benjamin Derås (24) og Mikael Ingebrigtsen (24) ble kansellert, fikk de en ny idé om hvordan de kunne komme seg til Torrevieja.  – Det hadde vært digg å fly, men vi må tilpasse oss situasjonen. Man kan ikke sitte og være sure – man må se løsninger, ikke hindringer, sier Ingebrigtsen.  Mennene fra Namsos skulle egentlig på guttetur til Torrevieja sammen med fire andre kompiser, men hadde bestemt seg for å reise ned en uke tidligere enn resten.  Plutselig kom beskjeden «flyreisen deres blir sannsynligvis kansellert».  – Vi tenkte «da blir det nok kansellert, så vi drar hvert fall og ser på en bil». Da vi satt i Teslaen fikk vi melding om at flyet var kansellert, sier Derås.  De forteller videre at de etter beskjeden fra SAS bestemte seg for å kjøpe en Tesla modell 3, og at de deretter kjørte rett ut fra bilforretningen, med retning mot Spania.  Planen er å selge bilen umiddelbart etter at ferien er over, sier de to til VG. – Ingen har sovet sammenhengende i mer enn to timer Når VG prater med Derås og Ingebrigtsen onsdag formiddag, befinner de seg i de sveitsiske alpene. På mandag kjørte de fra Trondheim.  – Dette ble veldig spontant, så vi har ikke sovet så mye. Vi tenker å legge oss inn på hotell i Monaco – ingen av oss har sovet mer enn to timer sammenhengende, sier Derås.  – Til nå har vi rullert på å kjøre, så den andre har kunnet sove litt. Men etter Danmark har det vært veldig fint å se nye plasser, så vi begge ønsker å være våkne, sier Ingebrigtsen.  Mennene forteller at de har vært innom Kolding og Hamburg. Videre har de planer om å kjøre innom Torino, Monaco, Barcelona og Nice, før de ender opp i Torrevieja.  – Det beste så langt har vært Sveits. Det minner litt om Vestlandet, bare mye mer ekstremt – med høyere fjell, sier Derås, og legger til at også den tyske Autobahn var en kul opplevelse.  – Vi gleder oss veldig til Monaco. Det er en utrolig liten, fin plass, sier Ingebrigtsen.  Bilen skal selges, kanskje De to forteller at de tok opp et lån på hele beløpet for å kjøpe bilen, som hadde en prislapp på 530.000 kroner - brukt.  – Det lå på 350.000 kroner når vi begynte, men så tenker man «hvis vi legger på 10.000 til så får vi denne, og med litt til så får du dette», så endte vi på denne Teslaen, sier Ingebrigtsen.  Han ler og sier med et glimt i øye at «planen er å selge den rett etterpå, men det er en veldig god bil som vi har blitt glad i».  De forteller at de har en bensinbil i Trondheim, men at de så på det som mer økonomisk å bruke elbil. De sier også at de tidligere aldri hadde hatt planer om å kjøpe en Tesla, og at dette kom som et resultat av at flyet deres ble kansellert.   VG har sett dokumentasjon som bekrefter kjøpet av bilen og at flybillettene deres ble kansellert.   Trønderne har ennå ikke mottatt refusjonspengene fra SAS, men forteller at disse kommer til å dekke strøm og bompenger på turen til Torrevieja, i tillegg til det første avdraget på billånet.  Kjørte feil Man sparer kanskje penger på å kjøre elektrisk, men det har også bydd på noen små utfordringer for trønderne. – Vi hadde tenkt oss over alpene, men det er ikke sikkert vi kommer over der med elbil – på grunn av lange bakker og kanskje få ladestasjoner, sier Derås.  Men planene måtte endres. «Vi kjørte feil, så vi kjører over alpene», skriver de i en SMS, omtrent en time etter at de pratet med VG.  Har ferieplanene dine gått i vasken? Se de beste tipsene her: Hvor mange ganger har dere måttet stoppe for å lade? – Vi har stoppet ni ganger for å lade, men mange av de er kortere stopp på 15 minutter hvor vi strekker på beina. Teslaen planlegger hvor vi må stoppe, så vi slipper å tenke, svarer Ingebrigtsen.  – Turen hjem kan bli ganske lang De to rapporterer om god stemning i bilen, men er likevel litt bekymret for turen hjem

Rammet av streiken:  Lånte 530.000 for å komme på ferie


De biter seg fast der huden er tynn. Men hvor i landet bør man være mest oppmerksom? Det skal et nytt kart fra Flåttsenteret gi svar på. Som en del av EU-prosjektet NorthTick har senteret utviklet en nettside hvor alle som vil, kan rapportere inn observasjoner av flått i Norge. Data som blir samlet inn, skal på sikt gi verdifull informasjon om den geografiske fordelingen av flått i landet. Kartet kan også si noe om sesongvariasjoner, og det kan gi en indikasjon på hvor i Norge det er høy eller lav risiko for å bli bitt av den lille edderkoppaktige midden. Kartet ble lansert 30. juni, og beviselig er det på en drøy uke observert flått mange steder i landet. Det er særlig mange observasjoner langs kysten i Sør-Norge. Langs Oslofjorden er de blå prikkene som markerer flåttfunn, tett i tett på kartet. Det er de også i området rundt Ålesund. – Det er overraskende mange som har rapportert inn observasjoner. Allerede før kartet var lansert skikkelig i mediene, hadde folk registrert observasjoner, sier biolog Yvonne Kerlefsen ved Flåttsenteret til NTB. Overrasket over responsen Nordmenn har også rapportert inn flåttobservasjoner fra Harstad-området og i Narvik i nord, til helt sør i landet på Lindesnes. – Vi er veldig positivt overrasket. En ting er å lage kartet, men vi vil jo at folk skal ta det i bruk og rapportere inn. Jeg har ikke tall over hvor mange prikker det er, men det er mange, sier Kerlefsen. Hun er ikke overrasket over at det er rapportert inn observasjoner så langt nord, selv om man sier at flåttgrensen i Norge går omtrent ved Sandnessjøen i Nordland. – Relativt ofte finner folk flått lenger nord i landet også. Da er det som regel snakk om flått som har kommet dit med trekkfugler eller trekkdyr. Men det er viktig å få rapportert inn, sier biologen. Førsteversjon av kartet - håper på forbedring Også fra tidligere finnes det kart som viser utbredelsen av skogflått, men disse er basert på andre typer kilder, og noen av dem begynner også å bli noen år gamle. Mye av hensikten med dette prosjektet er at innbyggerne bidrar med data. – På sikt når vi får inn veldig mange registreringer, vil det gi en indikasjon på hvor det er mye eller lite skogflått, sier Kerlefsen. Kartet som nå er rullet ut, er en førsteversjon. På sikt håper Flåttsenteret at man skal kunne gå inn i hvert enkelt punkt på kartet og sortere på dato – slik at man kan se hvor mye som blir rapportert inn i vintersesongen blant annet. Anonyme innsendinger Skal man registrere en flåttobservasjon, rapporterer man observerte bitt eller kravlende flått på mennesker, hund, katt, vilt og fugl. Man kan også laste opp bilde av flåtten. – Det er interessant for oss dersom det skulle dukke opp noe annet enn skogflått, som for eksempel jaktflått, sier biologen. Innsendinger er helt anonyme, og det blir ikke lagret persondata. Man får derfor ikke tilbakemelding. – Folk kan bidra. Det er mange som er opptatt av flåttproblematikken, så det er en fin mulighet til å registrere det man finner, sier hun.


Ifølge olje- og energiminister Terje Aasland (Ap) holder kraftselskapene igjen på vannet i magasinene etter regjeringens krav.  – Vi har vært veldig tydelige overfor kraftselskapene om at vi forventer at de tar sitt ansvar. Etter det jeg forstår så begynner det å virke. Vi har hatt nær kontakt med mange av de store produsentene, som sier de har skalket igjen lukene, sier olje- og energiminister Terje Aasland (Ap) til VG, men understreker:  – Jeg kommer til å følge opp det veldig tydelig for å være trygg på at det er det som faktisk skjer. Så jobber vi også med å ha andre tiltak i beredskap. Forrige uke advarte statsminister Jonas Gahr Støre (Ap) om at  nordmenn kan gå en tøff høst og vinter i møte med høyere strømpriser.  Vil fylle magasinene Det krever flere av opposisjonspartiene strengere tiltak mot. Senterpartiets stortingsgruppe krevde i forrige uke at strømeksporten stanses. – Det viktigste nå er å gi kraftprodusentene tydelig beskjed, sørge for at vannet blir der til vinteren, og så må vi vurdere ytterligere tiltak hvis situasjonen skulle endre seg. Der er vi forberedt på, sier Aasland.  Mer vann i magasinene, kan bety lavere strømpriser til høsten og vinteren enn hvis det er knapt.  Uansett kan strømmen bli dyr fremover. Aasland sier at strømstøtten videreføres så lenge det trengs.  Kan kreve mer Skulle det bli nødvendig, sier Aasland at regjeringen kan gå inn og konkret regulere magasinene til kraftselskapene, og sette strengere rammer for hvordan produsentene kan bruke dem. Eventuelt kan de innføre eksportrestriksjoner.  – Hvor lenge skal dere følge med før det blir aktuelt? – Dette er jo noe som følges tett og fortløpende hele tiden, men nå har vi forsterket intensiteten rundt det på grunn av situasjonen. Jeg kommer også til å følge opp i løpet av uken. – Hvis ikke kraftselskapene hører på dere kan det bli eksportrestriksjoner? – Ja, da blir det ytterligere innstramminger. Men dette er også veldig væravhengig, og avhengig av hvordan situasjonen i Europa utvikler seg, sier han.  Aasland har tidligere sagt til E24 at regjeringen forbereder seg på rasjonering som et krisescenario.  Overfor VG understreker han at NVE sier at sannsynligheten for strømrasjonering er liten.  – Jeg må forholde med til fagmyndighetene. NVE sier at sannsynlighet for rasjonering neste vår er liten, men mye vil avhenge av utviklingen i sommer og til høsten. Vi skal ha rapporter fra de største produsentene, og er forberedt på å iverksette flere tiltak raskt som gjør at vi unngår strømrasjonering. Anbefaler ikke å stoppe eksport Administrerende direktør i Energi Norge, Knut Kroepelien forteller at han har hatt en ringerunde med produsentene i Sør-Norge og analysert produksjonsdata for de siste ukene.  – Det viser at produsentene holder igjen vann som kan magasineres og brukes til vinteren, sier Kroepelien til VG. Organisasjonen hans representerer kraftnæringen i Norge, og medlemsbedriftene står for rundt 90 prosent av all kraftproduksjon.  Han påpeker at eksporten i hovedsak består av strømproduksjon som ikke er mulig å oppbevare. – Det er slik at produsentene i Sør-Norge nå holder igjen vannet i vintermagasinene som forventet. Det som produseres og eventuelt eksporteres er i all hovedsak kraft fra vind og vann som ikke kan tas vare på, sier han og legger til: – Det ville vært en feilslutning å stanse eksporten for å oppnå økt magasinfylling.  – Må stilles krav På Stortinget er SV, Frp og Rødt alle kritiske til strømeksport nå.  SVs Lars Haltbrekken krever at regjeringen kontakter tyske og britiske energimyndigheter og starter reforhandling av avtalene som regulerer eksporten av strøm. Haltbrekken og Rødts Seher Aydar vil begge stille krav til fyllingsgraden i magasinene.  – Det må stilles krav om høyere magasinfylling, sier Haltbrekken til VG

Nå spares det på vannet:  - Begynner å virke


Det er på høy tid at Putins tropper forlater Europas største atomanlegg i Zaporizjzja. I verste fall kan resultatet bli den største katastrofen i en krig som allerede har ført til enorme lidelser og ødeleggelser.  Tidlig i mars tok russiske invasjonsstyrker kontroll over Zaporizjzja i det sørlige Ukraina.  Kraftverket drives fortsatt av ukrainere, men er nå under overvåkning av russiske militære. Anlegget er nær frontlinjen mellom russiske og ukrainske styrker. Det kommer stadig meldinger om artilleri- og rakettangrep i området.  Flere ganger har situasjonen vært kritisk. Faren for ulykker er overhengende. De som vil være mest utsatt ved et større utslipp av radioaktivt materiale er 400 000 mennesker som bor i nærheten. Men en alvorlig ulykke kan angå langt flere.  Ukrainerne vet bedre enn noen hvor galt det kan gå. Landet har tidligere vært åsted for verdens verste atomulykke. Tsjernobyl-katastrofen i 1986 fant sted da Ukraina var en del av Sovjetunionen.  Alt må gjøres for å hindre at noe lignende skjer igjen. Situasjonen ved Zaporizjzja har skapt dyp uro i Kyiv, og i vestlige hovedsteder. Tidligere i august var dette tema i en telefonsamtale mellom lederne i USA, Frankrike, Storbritannia og Tyskland.  Frankrikes president Emmanuel Macron hadde deretter kontakt med Vladimir Putin, som godtok at et ekspertteam fra IAEA kunne reise til Zaporizjzja. I går meldte IAEA-sjef Rafael Grossi at teamet er på vei. Det er gode nyheter at en ekspertgruppe fra Det internasjonale atomenergibyrået (IAEA) er på vei til atomkraftverket i Zaporizjzja i Ukraina.  Men krisen er ikke over før Russland trekker okkupasjonsstyrkene tilbake fra Europas største atomanlegg. IAEA har de beste forutsetninger for å påta seg et slikt oppdrag. De har erfarne eksperter som kan yte assistanse for å styrke sikkerhetstiltakene. De kan også komme med en upartisk vurdering av situasjonen.  Det bør umiddelbart innføres en lokal våpenhvile slik at ekspertene kan få utføre sitt arbeid. Russland og Ukraina anklager hverandre for å utføre krigshandlinger i området. Når vi er vitne til den massive desinformasjonen fra russisk side i denne krigen er det liten grunn til å feste lit til noe av det som for tiden kommer fra Kreml. Det vi må fastholde er at Vladimir Putin skapte denne farlige situasjonen da hans styrker invaderte Ukraina og okkuperte atomkraftverket. Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj har anklaget Russland for kjernefysisk utpressing.  EUs utenrikssjef Josep Borrell har fordømt Russlands militære aktiviteter ved Zaporizjzja, og kalt det et alvorlig og uansvarlig brudd på kjernefysiske sikkerhetsregler. Det finnes en annen vei. IAEAs inspeksjoner er et første skritt i riktig retning.  De russiske styrkene må forlate atomkraftverket. Det bør deretter opprettes en demilitarisert sone ved Zaporizjzja. Til nå har dessverre Putin avvist alle krav om å trekke soldater og militært utstyr bort fra atomkraftanlegget. Det er et farlig russisk spill.  I verste fall kan resultatet bli den største katastrofen i en krig som allerede har ført til enorme lidelser og ødeleggelser. Det er på høy tid at Putins tropper forlater Zaporizjzja. Et atomkraftverk må aldri bli en krigsskueplass.


Fikk 2,25 millioner i nytt tilskudd som følge av pandemien. Dette fremgår av 2021-regnskapene til Nilsens håndfull av selskaper. Via selskapet Lord Records AS mottok han 2,25 millioner kroner i statlig kompensasjon i forbindelse med delvis avlysning av fjorårets juleturné. Dette fikk han etter et beregnet omsetningstap på 11,6 millioner. Nilsen har tatt ut 2,7 millioner i utbytte fra holdingselskapet Lord Holding Company AS. I tillegg kommer 260.000 i utbytte fra det nyopprettede Lloy Records AS. Nilsens manager Jan Fredrik Karlsen påpeker overfor VG at det ikke er tatt utbytte fra Nilsen-selskapene som har fått corona-tilskudd, i henhold til regelverket for ordningene. – Utbyttet er tatt fra holdingselskapet, sier Karlsen. – Hvilken forskjell gjør egentlig dette når Nilsen alene eier alle disse selskapene? – Utbyttet er tatt fra tidligere oppsparte midler. Utbytte er penger som overføres fra et selskap til dets eiere. Dette skjer i hovedsak i gode inntekstår for selskapet, men det trenger ikke gå med overskudd for at utbytte skal kunne tas. Utbytte er likevel ikke nødvendigvis synonymt med penger som går i lommen på et selskaps eier(e).  Det kan være flere årsaker til at en bedrift tar utbytte, som for eksempel å betale skatter og avgifter. VG er ikke kjent med hvordan Nilsen har disponert utbyttepengene. Jan Fredrik Karlsen ønsker ikke å kommentere hvordan de er brukt. Lord Records beskrives som et selskap for «utøvende kunstnere og underholdningsvirksomhet innen musikk», mens Lloy Records driver med «produksjon og utgivelse av musikk- og lydopptak». Kurt Nilsen fikk via Lord Records utbetalt til sammen 17,1 millioner for sine julekonserter de siste to årene før pandemien – 9,5 millioner i 2018 og 7,6 millioner i 2019. Dette ble i sommer omtalt av Bergens Tidende, basert på regnskap innlevert til Lotteri- og stiftelsestilsynet, som forvaltet kompensasjonsordningen Nilsen fikk tilskudd fra. I 2021 ble det gjennomført Nilsen-julekonserter i seks byer, før en ny nedstengning ble iverksatt. Overskuddet fra disse kom på omtrent fem millioner kroner, ifølge søknaden til Lotteri- og stiftelsestilsynet. Av dette fikk Nilsens selskap utbetalt tre millioner kroner, mens Jan Fredrik Karlsens Tune-In AS fikk utbetalt to millioner kroner.


Russland sliter ikke bare med store tap i Ukraina. Russiske soldater og deres mødre forteller om trusler og vold – og at de som ikke vil krige mer, blir sperret inne.  En meningsmåling fra det uavhengige Levada-senteret viser at tre av fire russere støtter krigen. Men det stiller seg annerledes når soldatene faktisk skal krige mot ukrainerne. – Russerne støtter imperialismen, tanken om å gjøre Russland stort igjen. Men når det kommer til å kjempe i krigen, er det veldig få som faktisk ønsker det. Sånn sett er det ikke så overraskende at de rømmer fra fronten. Det er problemer med motivasjonen blant soldatene, sier professor Veli-Pekka Tynkkynen ved det velrenommerte Aleksanteri-instituttet i Finland til VG. Bevegelsen kjent som «soldatmødrene» mottar stadig henvendelser fra slektninger til soldater. Det uavhengige russiske mediet Meduza, som i mai fikk Fritt Ord-prisen, har fått anledning til å gå gjennom disse meldingene.  Meduza har holdt navn og andre detaljer hemmelig, av hensyn både til soldatene, familiene og organisasjonene til soldatmødrene.  – De uavhengige russiske mediene er veldig viktige, fordi de holder seg til fakta og forhåpentligvis ikke propaganda. På den måten får vi viktig informasjon om hva som faktisk skjer i Russland, sier professor Tynkkynen.  Soldaten Ilja Kaminskij forteller til et annet uavhengig medium, Nastojasjtsjeje Vremja, at soldatene «fullstendig har mistet tilliten» til de høyere offiserene. – Jeg er moralsk utslitt. Det er absolutt ingen tillit til myndighetene og den høyere kommandoen, sier soldaten i telefonintervju med Nastojasjtsjeje Vremja, fra et ukjent sted i Øst-Ukraina. På spørsmål om hvorfor, svarer han «fordi de ignorerer alt, de ignorerer alle forespørsler». – Jeg lengter hjem. Jeg fikk en datter for tre måneder siden. Jeg har fortsatt ikke sett henne. Kaminskij skal ha vært én av 78 soldater fra hans brigade som fra begynnelsen av juli nektet å krige mer. Ti av soldatene holdes, ifølge Kaminskij, innesperret i en garasje og mates én gang om dagen med en salgs velling.  De skal senere føres til et varetektsfengsel. En annen gruppe, åtte stykker, skal ha blitt ført til et ukjent sted, fortsatt ifølge Kaminskij. – Det er tusenvis av soldater som ikke vil være med. De rømmer, de går til retten, de gjemmer seg ... Noen blir ført for retten som desertører, forteller Inna Sangadzhieva i den norske Helsingforskomiteen. Hun sier at Putin-regimet bruker propaganda for å gjøre inntrykk av at krigen – eller «spesialoperasjonen» som presidenten kaller det – er mer populær enn den egentlig er. – Meningsmålinger viser også at folk er mer opptatt av at Russland i fremtiden skal være et land med høy levestandard enn at «vi skal være så store at verden er redd for oss», fortsetter Sangadzhieva.  Også Radio Free Europe melder at hundrevis, kanskje tusenvis, av russiske soldater nekter å krige og krever å dra hjem, eventuelt ikke dra til Ukraina. – Det var i juli mange som nektet å delta i krigshandlingene, skriver Meduza i sin gjennomgang av rapportene fra Soldatmødrene, som også har fått flere og flere meldinger fra pårørende til soldater som har blitt utsatt for vold fra offiserene eller som har blitt innelåst i lang tid etter å ha levert sin oppsigelse.  Meduza konkluderer også med at det i sommer har vært et problem at den omstridte Wagner-gruppen, en paramilitær organisasjon som Kreml etter alt å dømme har kontroll over, har blandet seg inn i hva den vanlige armeen gjør. Blant annet har soldater fra Wagner-gruppen blitt satt til å vokte over soldater som har levert sin oppsigelse. En mor til en soldat fra området Karatsjajevo-Tsjerkessia klager over at sønnen ble hånet og nesten slått i hjel etter at han sa opp som soldat. En gravid kone til en soldat fra Krasnodar-området i Sør- Russland er syk og trenger at mannen får velferdspermisjon til å stelle med de to barna de allerede har


Etter over 20 år med skandale-helikoptrene NH90 sier forsvarsdepartementet opp milliardkontrakten og krever å få penger tilbake. Det opplyser forsvarsminister Bjørn Arild Gram (Sp) under en pressekonferanse fredag morgen.  Norge vil levere NH90-helikoptrene tilbake og kreve å få tilbake fem milliarder kroner, i tillegg til renter og andre utgifter. – Det er en alvorlig avgjørelse, men uansett hvor mange timer personellet jobber, og uansett hvor mange deler vi bestiller, så vil ikke NH90 kunne møte Forsvarets behov, sier Gram.  På grunn av at kontrakten termineres, vil helikoptrene umiddelbart tas ut av drift. Han sier også at det er viktig at de raskt kommer i gang med arbeidet med å fylle det gapet som er skapt av NH90.  – Vi vil se på flere ulike alternativer for å dekke de operative behovene, men vi må være forberedt på at det ikke finnes noen enkel løsning, sier forsvarsministeren. Direktør for Forsvarsmateriell, Gro Jære, sier under pressekonferansen at de gjentatte ganger har forsøkt å løse problemene i samarbeid med leverandøren. – Men mer enn 20 år etter kontrakten ble inngått står vi fortsatt uten helikoptre som kan gjøre jobben de er kjøpt for, og uten at leverandøren kan presentere realistiske løsninger på problemene, sier hun. De trekker frem fire årsaker til at kontraktene nå er hevet: Forsinkelser, antall feil i forhold til flytimer er langt høyere enn forutsatt, tidkrevende vedlikehold, og så forsinkede leveranser at enkelte systemer har gått ut av produksjon. Helikoptrene som skulle fly 3900 timer årlig, har i gjennomsnitt flydd 700 timer.  Forsvarssjef Eirik Kristoffersen uttaler at å heve kontrakten er en riktig beslutning for NH90 og den maritime helikopterkapasiteten.  – Dette var også vår anbefaling, sier han.  Oppdragene NH90 hadde lagt opp til å støtte kanselleres.  – Selv om vi nå slutter å operere NH90, vil vi fortsatt ha behov for personellet som har jobbet med helikopteret. Å ta vare på alle de som har stått på for NH90 er en viktig prioritet for meg, sier forsvarssjefen. VG skrev nylig om hvordan ubetalte regninger, overskridelser og forsinkelser hoper seg opp på bordet til forsvarsministeren. I februar uttalte daværende forsvarsminister Odd Roger Enoksen (Sp) til Aftenposten at de vurderte å si opp kontrakten med NH90.  I en knusende rapport i 2018 konkluderte Riksrevisjonen med at det var svikt helt fra start av kjøpet, og at Forsvaret og skattebetalerne har brukt åtte milliarder kroner på noe som ikke er blitt levert. Allerede i 2008 vurderte Norge å si opp avtalen med leverandøren. Det som trolig har holdt den ene forsvarsministeren etter den andre igjen, er at regningen for å si opp avtalen ville koste omtrent like mye som å overholde den. Flere forsvarsministre har underveis i prosessen hevdet at det aldri har kommet noe ønske fra Forsvaret om å kansellere kontrakten for NH90. Levetidskostnadene for NH90 lå i 2018 an til å koste nær 30 milliarder kroner, skriver Aftenposten. Mens flere forsvarsministre har skyldt på Forsvaret, har Forsvaret på sin side lempet ansvaret over på leverandøren NHI. Kritikere av avtalen har tatt til orde for å heller satse på innkjøp av amerikanske helikoptre.


VAL DI FIEMME/OSLO (VG) Johannes Høsflot Klæbo (25) var aldri truet i sammendraget og vant Tour de Ski for andre gang i karrieren – med to minutters margin. Sjur Røthe (33) gikk seirende ut av den siste etappen. – Det var en fin avslutning på touren. Jeg følte jeg hadde kontroll, sier Klæbo til VG. Før avslutningsetappen opp monsterbakken ledet Klæbo med så mye som to minutter ned til Aleksandr Bolsjunov, og sammenlagtseieren var aldri truet for nordmannen. Han gikk til slutt inn til en overbevisende femteplass på etappen, fire sekunder foran sin argeste konkurrent. Dermed vant han også Tour de Ski med over to minutter. – Dette viser at jeg har tatt steg i riktig retning. Nå er det godt å være ferdig og kjenne at kroppen er bra. Touren har vært artig, og nå ser jeg frem til noen dager hjemme, sier Klæbo. – Klæbo er i kalasform. Jeg tenkte i dag at jeg skulle slå ham for en gangs skyld, men han er imponerende, sier Harald Østberg Amundsen til VG etter sin ellevteplass. Dette er Klæbos andre sammenlagtseier i Tour de Ski. Han vant også 2018/19-utgaven. Lenger fremme skulle Sjur Røthe og Denis Spitsov gjøre opp om etappeseieren. De to fikk noen meter omtrent halvveis opp monsterbakken, og da de nærmet seg toppen satte Røthe inn et ekstra gir. Da fikk han raskt noen meter, og gikk i mål drøye to sekunder foran russeren. – Det er vanskelig å få en god følelse i en alpinbakke, men jeg følte jeg gjorde det bra. Jeg er veldig fornøyd med å vinne, selv om det ikke har så mye med «normal langrenn» å gjøre, sier Røthe til VG. – Det er et ekstremt spesielt skirenn, sier samme mann til Viaplay. Tyskeren Friedrich Moch tok tredjeplassen på etappen, etterfulgt av landsmannen Lucas Bögl. Røthe er ikke blant de som er tatt ut i OL-troppen. Selv om han ikke tror tirsdagens renn teller så mye med tanke på å bli tatt ut til OL, mener 33-åringen at han har gjort nok til å fortjene en plass. – Jeg håper på OL og føler jeg har gjort det jeg kan, men jeg har ikke hørt noe, sier Røthe. Harald Østberg Amundsen og Pål Golberg er blant de som i likhet med Røthe ikke er tatt ut til Beijing-OL som starter om nøyaktig en måned. – Jeg synes Sjur ser fryktelig sterk ut. Jeg har gjort alt jeg kan, så får ikke gjort så mye med det, sier Amundsen til Viaplay. – Vi har hatt fokus på Tour de Ski nå, så jeg har verken spurt eller ville høre. Jeg håper selvfølgelig, og jeg har veldig lyst til å dra til Kina, sier Golberg.


Donald Trump og co klarte ikke endre valgresultatet med sine påstander om juks i 2020-valget, men nå mener mange at de legger grunnarbeidet for å kunne klare det i 2024 – dersom «nødvendig». Fremdeles er det uvisst om Donald Trump kommer til å stille til presidentvalg igjen i 2024, men dersom han gjør det – og taper en gang til – tror de flere eksperter at han igjen vil hevde at valget har blitt stjålet fra ham. Slik han gjorde – uten å legge frem bevis for påstandene om juks – etter valget i november 2020. Noe som to måneder senere endte med stormingen av Kongressen. – Skulle han stille og tape i 2024 så vil han aldri innrømme det, sier Civita-rådgiver og USA-ekspert Eirik Løkke, som påpeker at han både i 2016 – da han vant – og i 2020 hevdet valget var rigget. Da Trump tapte i 2020 forsøkte han legge press på en rekke ulike personer i håp om å snu tapet til seier.  Som da han ringte den republikanske administrasjonsministeren i Georgia, Brad Raffensperger, og ba ham «finne» 11.780 ekstra stemmer for Trump. Men Trumps forsøk lyktes ikke. Raffensperger bøyde ikke etter for Trumps krav, men sørget for at den med flest stemmer ble erklært som vinner I Georgia. Han, og flere andre både i Georgia og i andre vippestater der Trump hevdet juks hadde pågått, var lojale til grunnloven, demokratiet og folkets vilje. Ikke til sitt eget parti og sin egen kandidat.  For det ble de først belønnet av Trump-lojalister med utskjelling og drapstrusler. Og nå med kampanjer for å få dem fjernet fra sine posisjoner. – Mye større sjanse I disse dager pågår nemlig et intenst arbeid i kulissene der Trump og hans allierte jobber med å få installert håndplukkede lojalister i de rollene ute i delstatene som har makt til å godkjenne, eller avvise, valgresultater.  Lykkes de med å få valgt inn «sine» folk i de viktige vippestatene vil det dermed være langt flere der ute som vil være villige til å gjøre det Trump ber dem om.  – Da er det grunn til å tro at Trump har mye større sjanse til å lykkes med å endre et valgresultat, sier Løkke. USA-eksperten minner om at presidentvalget i USA i realiteten er 50 forskjellige valg – alle med egne regler. Han mener det er særlig to forhold som kan gjøre det enklere for Trump å lykkes i 2024: – Det første forholdet er en endring av hvem som kan godkjenne stemmer avgitt i enkelte delstater. I Georiga er det nå flyttet fra de lokale valgdistriktene til en sentral kommisjon utnevnt av delstatens republikanske flertall. Det innebærer for eksempel at den kommisjonen har makt til å underkjenne stemmer i storbyen Atlanta, hvor demokratene henter mesteparten av sine stemmer, forklarer Løkke, som legger til at dette også har skjedd i andre delstater. – Den andre forholdet er at Trump i stor grad forsøker å få lojale folk valgt i avgjørende posisjoner hva gjelder å godkjenne valgene i viktige delstater, fortsetter han. Hadde disse personene vært i posisjon i avgjærende vippestater som Georgia, Arizona og Michigan i 2020, så kunne det blitt mye mer dramatisk enn det ble, mener Løkke. Støttet Trump - får hans støtte Ifølge Washington Post har rundt en tredjedel av de 390 republikanerne som rundt i landet har vist interesse for å stille til valg til ulike delstatsposisjoner i det kommende mellomvalget offentlig støttet at partiet bør granske valgresultatet fra 2020, bagatellisert angrepet på Kongressen for et år siden, eller beint fram stilt spørsmål ved legitimiteten av Joe Bidens seier i 2020.  Dette inkluderer 10 kandidater som stiller til den viktige rollen som administrasjonsminister i delstatene, en posisjon som i mange stater har ansvaret for å godkjenne valgresultater.  Mark Finchem, for eksempel, stiller som valg til den rollen i Arizona. I en twittermelding i høst krevde han arrestasjoner og skrev at Bidens seier i hans delstat bør erklæres ugyldig.  Trump har denne gang gitt støtteerklæringer til flere som stiller til slike valg. Noe han ikke drev med før han selv tapte et valg

Nå får Trump-lojalister mer makt:  «Ringer i alle alarmklokker»


Mellom klokken 14 og 15 i morgen er strømprisen i Sør-Norge endelig slik vi husker den, nemlig 35 øre per kilowattime inkludert avgifter og påslag. Men gleden blir kortvarig.  Fredag den 13. kan by på en gladnyhet - et par timer med lavere strømpriser enn det vi har sett på lenge. – Det er fordi det er en fin soldag på kontinentet, og det betyr at vi importerer fra solcelleproduksjonen, forklarer Tor Reier Lilleholt, analysesjef i Volue Insight. I tillegg, forteller han, er det store prisforskjeller i gassprisene. – Vi har de siste to ukene importert mer strøm en noen gang fra England fordi gassprisene i Europa aldri vært så forskjellige som nå. England flommer over av gass og har ingen lagerkapasitet. Årsaken er ifølge Lilleholt at lng (flytende naturgass) stopper i Storbritannia, som har havner til å motta lng skip, fordi det for tiden er begrenset overføringskapasitet på rørledningene til Europa.  – Det har vært massiv import fra England til Norge som vi har reeksportert en del av den elektriske kraften til Tyskland og Nederland. Det er en ny situasjon og gir et annet bilde av England som nå har halvparten av kostnadene med å produsere gass sammenlignet med Tyskland, sier Reierholt. Den rene strømprisen i Oslo, Kristiansand og Bergen vil fredag mellom klokken 14 og 15 ligge på 27,25 øre mens den stiger til 31,64 øre timen etter, viser tall fra Nordpool. For dagen under ett vil gjennomsnittsprisen være 148 øre uten avgifter. Lilleholt peker på at det på fredager gjerne også er litt lavere forbruk. – Vil dette vare? – Sommerstid virker gasslagrene fulle og prisene i UK lave, men til vinteren øker forbruket så mye at prisene vil bli like. Det avhenger også av hva som skjer med vannkraften i Norge, sier Lilleholt og legger til at det per nå ikke er nok snø i Sør-Norge til å fylle opp den lave vannstanden i magasinene. Slik var vannstanden i Randsfjorden 1. mai. Ved utgangen av uke 18 var fyllingsgraden i norske magasiner 20,9 prosent, På samme tid i fjor var fyllingsgraden 35,2 prosent, og medianen for årene 2002-2021 var 33,4. – Så det ser ikke så veldig lyst ut? – Nei, to ting må skje. Gassprisene i Europa må ned, det er ikke nok at bare England har lave priser, og vi må fylle opp igjen magasinene. Da må vi ha mer nedbør enn normalt, men min erfaring er at dette kan snu ganske fort, avslutter Lilleholt. Schibsted eier om lag 15 prosent av Tibber. VG er et heleid datterselskap i Schibsted-konsernet. Enkelte journalister i VG eier aksjer i Schibsted gjennom konsernets aksjespareprogram. Rettelse: VG skrev at Norge har reeksportert en del av den elektriske kraften til Belgia og Nederland. Det riktige er Tyskland og Nederland. Saken ble rettet klokken 2159.   Rettelse: Den rene strømprisen i Oslo, Kristiansand og Bergen vil fredag mellom klokken 14 og 15 ligge på 27,25 øre mens den stiger til 31,64 øre timen etter, ikke 26,48 og 30,75 øre som VG først skrev. Saken ble rettet klokken 23.51.


(Real Madrid – Manchester City 3–1, sammenlagt 6–5) Det er elleve år siden Pep Guardiola sist vant Champions League. Siden har han opplevd kollaps etter kollaps. – Jeg har hatt flere tøffe tap i Champions League. Det er tøft for oss, det skal jeg ikke nekte for. Vi var så nære, sier Pep Guardiola etter kampen. Manchester City-manageren hadde det i sin hule hånd da laget hans ledet 5–3 sammenlagt i kampens siste ordinære spilleminutt, men to mål på to minutter sørget for ekstraomganger. Der sørget Karim Benzema for nok et Champions League-øyeblikk som kommer til å hjemsøke mannen som vant med Barcelona i 2009 og 2011. – Etter å ha overtenkt i årevis, sendte Guardiola utpå sin beste ellever, gjorde smarte bytter som hjalp til å bikke kampen i deres favør, men likevel kollapset alt, skriver Manchester Evening News-journalisten Simon Bajkowski, som følger City tett. Guardiola er kjent for taktiske krumspring i avgjørende kamper, men mot Real Madrid var friskmeldte Kyle Walker og ferdigsonede João Cancelo på hver sin back de eneste endringene fra den første kampen. Underveis i kampen fikk han umiddelbar respons da innbytter Ilkay Gündogan – kort tid etter at han entret banen – satte opp angrepet som endte med 1–0-scoringen til Riyad Mahrez. Innbytteren Jack Grealish var også nære å punktere kampen ved to anledninger, men hadde ikke marginene på sin side. Og på tampen raknet det for Guardiolas menn. – Dette kan toppe Spurs-kampen som den mest smertefulle «exiten» til Manchester City i Champions League, mener Bajkowski. Guardiola trakk selv frem tapet for Chelsea som et av de verste. I tillegg har han røket ut på bortemålsregelen ved tre anledninger, og spesielt den sene VAR-annulleringen mot Tottenham i 2019 står igjen som et historisk øyeblikk. Ofte har baklengsmålene kommet i bølger når «katastrofen» først har inntruffet: Semifinale-exiten er Guardiolas sjette i en Champions League-finale. Kun José Mourinho har like mange nederlag i semifinalene. For Manchester City fortsetter jaget etter Champions League-trofeet de fremdeles ikke har, til tross for at de har brukt enorme pengesummer i jakten på det. – Vi slo ut et lag som har brukt mye penger på å vinne denne konkurransen, sier Real Madrid-keeper Thibaut Courtois, som ble kåret til banens beste etter å ha levert åtte redninger. TV 2-ekspert og tidligere landslagskeeper Erik Thorstvedt tror at Pep Guardiola kommer til å få høre det. – Han kommer til å få kjempekritikk. Dette er en grisesmell. Det ser ut til at de har en egen evne til å røre det til når de er litt bedre enn motstanderen, sa Thorstvedt i TV 2s studio. – Manchester City dreit seg ut. Det er sannheten, mener den tidligere Manchester United-spilleren Patrice Evra. – Vi var nære, men fotball er uforutsigbart. Noen ganger er det slik og man må bare akseptere det, sier Guardiola.


Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad tror det kan være nødvendig med flere tiltak frem mot jul for å få kontroll på omikron-smitten.  Stigende smittetall, omikron-tilfeller og en presset helsetjeneste var begrunnelsen da regjeringen innførte tiltak forrige uke. De nye tiltakene innebærer blant annet anbefalinger om å holde en meters avstand, bruke munnbind og ikke ha flere enn ti gjester hjemme. – Dette er anbefalingen fra regjeringen for å gi forutsigbarhet, men det kan komme spissede råd inn mot julen, sier Nakstad til VG mandag morgen.  Også overfor NRK har Nakstad vært tydelig på at vi kan vente oss  flere tiltak.  – Svaret mitt er at det helt sikkert blir justeringer fremover, svarte han NRK mandag på spørsmål om vi kan vente strengere tiltak frem mot jul. – Regjeringen har bedt om nye råd fortløpende, hvilket vi også gir. Vi kan ikke la omikron lede oss inn i en situasjon som er enda mer alvorlig enn den vi er i nå, sa Nakstad til kanalen. Kan få en «ganske normal» jul Nakstad sier de nåværende tiltakene ser ut til å være gode nok til å flate ut kurven for deltavarianten, men at det ikke er sikkert at de er gode nok i møte med den nye mutasjonen.  – Hadde det ikke vært for omikron ville vi kunne gått inn i en fin vintertid med tiltakene vi har i dag, sier han til VG.  Likevel mener Nakstad vi kan vente oss en «ganske normal» julefeiring.  – Risikoen for smitte inn i private juleselskaper er jo mindre hvis smittepresset generelt er lavere. Vi må huske på at vi har mindre kontakt med folk enn i hverdagen i julen – vi er ikke like mye på busser, tog, arrangementer, og aktiviteter i hverdagen er på pause i juleferien, sier han.  – Julen kan være positiv for å bidra til mindre smittespredning, men det forutsetter at vi er friske når vi møter venner og familie. Se hele intervjuet med Nakstad:  Fortsatt usikkert   Når en skal vurdere hvilke tiltak som trengs,  er det først og fremst viktig å se om om man treffer målgruppene som har mest smitte, ifølge Nakstad. – Justeringer betyr å måle enda bedre enn i dag, fordi vi ikke kjenner omikronvarianten, for eksempel hvilken del av landet den dominerer først. Det kan være viktig å sette inn tiltakene der, før den sprer seg videre til andre deler av landet. Nakstad peker på at det fortsatt er usikkert hva slags sykdomsforløp man kan forvente med omikron-varianten.  – Men vi vet at den er mer smittsom enn delta og ser på en fersk rapport fra Danmark i går at den faktisk dobler seg i antall registrerte smittetilfeller hver andre-tredje dag. Samme vi har sett fra Storbritannia. Det bekrefter at denne spredningen kan gå veldig fort hvis vi får flere utbrudd i Norge, sier han. Tidligere studier av vaksinenes effekt mot den nye virusvarianten, viser at den kan ha en effekt både mot alvorlig sykdom og spredning av smitte. Likevel er det mye som fortsatt er usikkert med den nye varianten.  – Hvis effekten av vaksinene beskytter godt mot alvorlig sykdom med omikron er det en stor fordel. Det er i så fall forskjellen fra mars 2020. Men vi har allerede ganske mange inneliggende på sykehus – faktisk flere enn i mars 2020. Dette med hvor god vaksinene beskytter i praksis, hvor godt den hindrer deg i å bli lagt inn på sykehus, skulle vi gjerne hatt sikre tall på, sier han.


Dersom omikron-bølgen vokser, frykter Espen Nakstad at det ikke er på plass tiltak som er effektive nok til å snu smittetrenden.  Tross strenge smitteverntiltak, dobles omikronsmitten hver 3.–5. dag i enkelte land. Samtidig er rekordmange coronapasienter innlagt på sykehus her til lands. I skrivende stund befinner 106 av 331 innlagte coronapasienter seg på intensivavdelingen. 58 av disse er påkoblet respirator.  Foreløpig er ingen pasienter i Norge innlagt med omikron-varianten. Ifølge assisterende helsedirektør, Espen Nakstad, er det imidlertid bare et spørsmål om tid før omikron-smitten vil slå inn på sykehustallene. – Hvis dette medfører noe i nærheten av den samme sykeligheten som ved deltasmitte, sier det seg selv at vi raskt kan komme i en svært vanskelig situasjon, sier han til VG.  23. november ble omikron-varianten først oppdaget i Sør-Afrika. En drøy uke senere, den 1. desember, ble de første omikron-tilfellene oppdaget i Norge.  Smittetallene var stigende i Norge allerede før omikron-varianten ble oppdaget i Sør-Afrika. Men de siste ukene har blitt satt flere smitterekorder, og smittetallene har aldri vært høyere i landet – til tross for at nesten 72 prosent av landets befolkning er fullvaksinert. Dette kommer sannsynligvis av at vaksinene ser ut til å være mindre effektive mot å forhindre smitte med omikron-varianten, men de skal fremdeles gi god beskyttelse mot alvorlige sykdomsforløp.  Samtidig fører et rekordhøyt antall smittede til at antallet som blir innlagt, og hvor mange som trenger intensivbehandling, også øker. Antallet innlagte og pasienter på intensivplasser er nå tilbake på topper sammenlignbare med de forrige toppene i mars 2020 og i april 2021. Og antall døde utgjør også nå en topp på grafen, men rekordene som ble satt tidlig i denne toppen kan ha skyldtes etterregistrering. Bekymret for smitteøkningen Nakstad sier at han er bekymret for at det ikke er på plass tiltak som er effektive nok til å snu smittetrenden hvis vi får en rask spredning av omikronvarianten. – Derfor har vi bedt FHI vurdere effekten av ulike smitteverntiltak i møte med omikronvarianten, og vi jobber sammen med andre aktører for å oppdatere rådene våre til regjeringen om hvordan vi best kan møte økende omikronsmitte i Norge, sier han.  FHI-overlege Preben Aavitsland sier til TV 2 at selv om sykdomsbildet ved omikronsmitte ser ut til å være mildere, vil den enorme spredningen av mutasjonen tære på landets sykehus. Han frykter at en stor smittebølge er på vei å skylle innover landet.   – Det ser ut til at vaksinene beskytter dårligere mot omikronvarianten, men beskyttelsen mot alvorlig sykdom er nok bevart. Men beskyttelsen mot å bli smittet og smitte videre er dårligere, sier han. Ikke-akutte behandlinger må vike Aavitsland tror sykehusene kan vente seg enda hardere belastning enn de nå opplever, og sier at sykehusene har grunn for å gå over beredskapsplanene sine. Nakstad forteller at de regionale helseforetakene har utarbeidet beredskapsplaner sammen med sykehusene sine og fortløpende justert dem gjennom pandemien. – Men beredskapsplaner alene løser ikke de egentlige utfordringene med økende innleggelser, annet enn at planene forteller hvordan man skal omprioritere ressurser fra ordinære pasientaktivitet til covid-pasienter. Det finnes ikke ekstra ubenyttede ressurser å sette inn. I praksis betyr dette at stadig mer behandling som ikke er akuttbehandling må settes på vent for å behandle covid-19-pasienter.  – Man forsøker å skjerme barn og kreftpasienter i størst mulig grad, mens andre grupper må vente lenger.  – Krever stor innsats Nakstad sier videre at de neste ukene vil bli svært avgjørende for hvordan pandemien vil se ut de kommende månedene. Hvor smittsom omikron viser seg å være, vil også ha mye å si

Omikronbekymring:  - Kan komme i en svært vanskelig situasjon


– Vi har dessverre ikke kontroll, forteller assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad, og sier omikronvarianten kan dukke opp overalt i Norge.  Stadig flere blir smittet av omikronvarianten av coronaviruset siden det første utbruddet ble lokalisert den 26. november.  Mandag morgen sier assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad at de ikke har kontroll på den nye varianten. – Vi har dessverre ikke kontroll fordi det dukker opp stadig flere bekreftede tilfeller, men også en del mistenkte tilfeller. Og siden denne varianten sannsynligvis er mer smittsom enn delta, så må vi nok forvente at den kan dukke opp nesten overalt i Norge nå, sier Nakstad i et intervju med VGTV.  Kan bli dominerende Helsemyndighetene mistenker «ganske sterkt» at varianten er « mer smittsom» enn de tidligere kjente mutasjonene av viruset, sier Nakstad. Nå pågår et stort kartleggingsarbeid for å innhente kunnskap om viruset. – All testingen som foregår nå er viktig for å gi svar særlig på to spørsmål: Hvordan omikron reagerer i møte med de vaksinene som befolkningen har tatt og hvordan det rammer ulike aldersgrupper.  Til nå er det stort sett unge som har blitt smittet, og derfor mangler man erfaring fra hvordan varianten rammer eldre og sårbare, forteller han. Truer julen Omikron ligger an til å bli dominerende i enkelte land allerede, forteller den assisterende helsedirektøren.  Dette har betydning for hva man forventer i Norge.  – Frem mot jul kan vi nok få ganske mange tilfeller av omikron hvis ikke vi klarer å begrense de utbruddene godt som vi har i dag, sier Nakstad.  Foreløpig har julebord vært kilden mye smitte. Per 6. desember er det fire mistenkte eller bekreftede omikron-utbrudd i landet: Et julebord i Oslo, et julebord i Sør-Odal, og en konferanse og én elev på en skole i Oslo.  På førstnevnte julebord er 120 personer bekreftet smittet med corona. Alle var dobbeltvaksinerte.  – Den usikkerheten og den risikoen vi står overfor, med tanke på en massiv spredning av coronaviruset i Norge nå frem mot jul, den er ganske betydelig. Den gjør at vi i hvert fall må ha klar en del tiltak og så kommer vi til å anbefale en del ting til regjeringen nå, basert på time-til timeovervåkningen av smittesituasjonen i Norge, sier Nakstad til VG. Flere tiltak Helseminister Ingvild Kjerkol (Ap) sier at hun er bekymret for utviklingen, og at hun ikke utelukker flere og strengere tiltak i løpet av uken. Regjeringen innførte allerede nye tiltak på tre nivåer 2. desember.  Gjennom helgen har Helsedirektoratet og FHI jobbet for å kartlegge situasjonen og hvilke råd de skal gi helsemyndighetene. – Vi har sett på absolutt alle tiltak som har vært brukt hittil i pandemien. Det viktigste er å hindre at smittede personer møter andre, forteller Nakstad. Det å følge smittevernrådene blir enda viktigere i møte med omikronvarianten, sier han. – Men hvis dette ikke er tilstrekkelig, er vi nødt til å sette inn andre tiltak som tar ned kontakthyppigheten mellom mennesker. Helsedirektoratets talsmann vil ikke si hvilke tiltak konkret som kan bli aktuelle, før Helse- og omsorgsdepartementet har fått gått gjennom anbefalingene fra dem. – Vi har jobbet ganske raskt nå, fordi vi ønsker å hindre spredningen av omikronviruset i den innledende fasen, til vi får mer kunnskap om dette viruset, sier Nakstad.

Nakstad om omikron:  - Vi har ikke kontroll


Jennifer Lawrence (31) venter sitt første barn om kort tid. Søndag stilte hun i gullkjole på filmpremiere i New York. Sammen med Leonardo DiCaprio (47) spiller Lawrence i «Don’t Look Up», som har premiere i enkelte kinosaler 10. desember, og som dukker opp på Netflix på julaften. Søndag kastet de to stjernene glans over førpremieren i Lincoln Center. Det er to og et halvt år siden sist Lawrence viste seg på rød løper på en premiere. Nytt for anledningen er også den voksende magen.  Akkurat når Lawrence har fødselstermin, har hun ikke røpet, men magen vitner om at det nærmer seg. – Jeg er så glad for å være her sammen med hele staben. Og jeg er så spent på filmens vegne. Jeg gleder meg til folk får se den, sa en smilende Lawrence til «Entertainment Tonight» på vei inn. Skuespilleren bar en glitrende kjole fra Dior for anledningen. På rollelisten står også navn som Meryl Streep (72) og Jonah Hill (37). Også popstjernen Ariana Grande (28) er med – og det var hun som gjorde mest inntrykk på Lawrence undre innspillingen. Faktisk ble hun starstruck, forklarer hun. – Skuespilleres verdener møter sjelden musikernes, og det Ariana gjør, er så annerledes, uttalte Lawrence. Grande var imidlertid ikke til stede på premieren. Lawrence innviet offentligheten i graviditeten tidlig i september. Barnet er det første for henne og ektemannen, galleridirektør Cooke Maroney (37). Maroney var ikke med på søndagens premiere. «Don’t Look up» handler om astronomistudenten Kate Dibiasky (Lawrence) og læreren hennes, dr. Randall Mindy (DiCaprio), som oppdager at en komet er på kollisjonskurs med jordkloden. Problemet er at ingen andre ser ut til å innse alvoret. Lawrence rykket opp i A-kjendisklassen i Hollywood for alvor etter rollen som Katniss Everdeen i «The Hunger Games»-serien. Gjennombruddet på lerretet kom med «Winter’s Bone» i 2010, da hun bare var 20 år gammel. 31-åringen har vært nominert til Oscar hele fire ganger. I 2013 vant hun for rollen i «Silver Linings Playbook». Flere ganger har hun havnet på listen over Hollywoods best betalte kvinner.


Nord-Norges største leverandør av scenetekniske løsninger, Lydteamet, gir seg etter 30 år. Bransjen frykter nå en kompetanseflukt som vil få varige konsekvenser. Tirsdag morgen presenterte Regjeringen tiltak som skal avhjelpe samfunnet, inkludert kulturlivet, gjennom de nye, strenge restriksjonene som trer i kraft fra og med natt til onsdag. For noen er det allerede for sent.  «Det er med tungt hjerte vi nå er kommet fram til at vi ikke lenger finner det forsvarlig med videre drift av Lydteamets utleie- og produksjonsavdeling», skriver daglig leder og styreleder Morten Buvik  i Lydteamet i et Facebook-innlegg mandag kveld. Bodø-bedriften anser seg som «et fyrtårn og en bauta innenfor sceneteknisk produksjon i Nord-Norge». Lydteamet har levert tjenester til store arrangementer som Parkenfestivalen og Vinterfestuka, og var midt i avviklingen av junior-VM i alpint i Narvik da Norge stengte ned i mars 2020. Bedriften har ti fast ansatte og en rekke frilans-teknikere som nå må se seg om etter andre ting å gjøre. Hans Ole Rian i Norges største kunstnerorganisasjon, Creo, frykter at de nye restriksjonene betyr kroken på døra for mange flere bedrifter innen kulturfeltet. – Ja, dessverre så tror jeg det. Dette har vart i snart to år - to år med svært lave inntekter og til dels for dårlige kompensasjonsordninger vil nå gi resultater. Nå forsvinner kompetanse og ekspertise, noe som påfører kultursektoren store negative konsekvenser, sier Rian. Dette er de nye tiltakene fra Regjeringen som ble lagt frem tirsdag morgen: Lydteamet fikk et underskudd på 2,1 millioner kroner i pandemiåret 2020, men kan notere seg for forsiktige overskudd i tidligere år og en solid egenkapital. Likevel ser ikke daglig leder og styreleder Morten Buvik for seg at driften kan gå videre, ettersom pandemien rammet dem hardt. «Siden mars 2020 har det vært lite aktivitet. I over ett år var alle ansatte permittert. I en bransje med stor usikkerhet for fremtiden, har derfor flere av våre nøkkelpersoner søkt seg til andre jobber», skriver Buvik i sitt innlegg. Bare i mars 2020 fikk Lydteamet hele 25 produksjoner kansellert som følge av pandemien og den nasjonale nedstengningen. Lydteamets kollega i sør, Trondheim Lyd, er også opptatt av kompetanseflukten som nå aktualiseres med Lydteamets opphør. – Det er bare så trist og det gjør meg så forbannet, sier Hege Strand i Trondheim Lyd. –  Vi ga tydelig beskjed til den forrige kulturministeren at kompetanseflukten var det vi fryktet mest, men vi ble ikke hørt. Nå ser vi resultatet. Lydteamet var et veldrevet selskap, men uten nok kompetanse så er de sjanseløse. Dersom lønnstøtteordningen ikke blir bra nok til at vi kan unngå å permittere de ansatte, så vil dette bli resultatet i resten av Norge også, sier hun, og legger til at hun likevel er glad for at den nye kulturministeren lytter til innspill. – Jeg er glad for at de har tatt til seg at kompensasjonen må snittberegnes ut fra 2017-2019. Slik det har vært etter at Raja strammet inn, så har vi nesten ikke kunnet søkt på noe, sier hun. Hans Ole Rian i Creo er fornøyd med flere av Regjeringens tiltak, men stiller seg likevel litt avventende. – Tiltakene som kommer nå er en god start, det ser ut til at regjeringen svarer ut på mange av de innspillene vi har sendt og som en samlet kulturbransje behøver. Vi må likevel se på de endelige forskriftstekstene før vi kan se hva som kommer til å virke etter hensikten, og hvor det må gjøres nødvendige justeringer, sier Rian.


BODØ/OSLO (VG) Bodø/Glimt har fredag møtevirksomhet for å diskutere gårsdagens tumulter på Aspmyra. Samtidig forlater José Mourinhos Roma nordlandsbyen. José Mourinho og Roma ankom flyplassen i Bodø fredag formiddag, klar til avreise til den italienske hovedstaden. Bodø/Glimt skal avholde et internt møte om gårsdagens bråk på Aspmyra i løpet av dagen. Roma gikk tapende ut av Conference League-kvartfinalen mot nordlendingene, og etter kampen oppsto det en situasjon i spillertunnelen.  Italienernes kaptein Lorenzo Pellegrini har anklaget Glimt-trener Kjetil Knutsen for å ha angrepet Romas keepertrener Nuno Gomes. – Først sa han noe til ham, så gikk han fysisk til angrep, sier Pellegrini til Sky Sport Italia.  Etter det VG erfarer så var det en i trenerteamet til Roma som konfronterte Knutsen etter kampslutt, og dette startet tumultene. En av Romas assistenttrenere skal ha fysisk angrepet den norske treneren. Kjetil Knutsen har ikke kommentert saken. På vei fra bussen til terminalen holdt den portugisiske manageren rundt Roma-spiller Matias Vina. Hverken Mourinho eller andre fra Roma ønsket å snakke med pressen på flyplassen. Roma-laget hadde politieskorte til flyplassen, noe som ikke er uvanlig for bortelag på tur i europeiske turneringer. Bodø/Glimt bekrefter til VG at det var en hendelse i etterkant av kampen mot Roma, men henviser til politiet for ytterligere kommentarer. Politiet bekrefter hendelsen og at de ble tilkalt til Aspmyra. Ingen av partene har anmeldt saken. – Det var påstander om først en verbal, så en fysisk tildragelse mellom de to trenerteamene i spillertunnelen, sa operasjonsleder Kai Eriksen til VG. VG har sendt henvendelser til både UEFA og Roma for ytterligere kommentarer og informasjon, men har foreløpig ikke fått svar. Bodø/Glimt ønsker ikke å kommentere saken før de har hatt et møte fredag.


Skrekkfunnene av lik strødd i gatene etter russernes tilbaketrekning har sjokkert en hel verden. Da hjelpesendinger endelig ankom i helgen, slapp innbyggerne i Kyiv-forstaden Butsja gleden løs. Nå forteller de om krigens pris. Søndag ettermiddag sier ukrainske myndigheter at det så langt er blitt funnet 410 døde personer i området, skriver Reuters. For første gang på omtrent en måned viste bilder som ble publisert i helgen hva Russlands styrker har forlatt i forstedene rundt Kyiv.  Nå som invasjonsmakten har trukket seg tilbake, forteller sivilbefolkningen om grufulle hendelser.  Da russiske tanks rullet inn i Butsja i starten av invasjonen, trodde Tetiana Pomazanko (56) at styrkene var ukrainske. Derfor gikk hun ut i hagen for å se. Provisorisk plastgrav – Hun trodde de var våre, forteller moren Antonia Pomazanko (76) til The New York Times. I stedet åpnet troppene ild da de inntok forstaden 27. februar, forteller hun. Kulene rev opp treporten og hagegjerdet og drepte Tetiana Pomazanko på stedet. Mens kuleregnet knuste vinduene i husets øverste etasje, krøp Antonia sammen og søkte dekning i første. Siden begravde hun datteren i ly av natten, mens artilleriangrepene kom så hyppig at hun ikke visste hvordan hun skulle løse oppgaven. Til The New York Times skildrer hun hvordan datterens føtter stikker ut av en provisorisk grav i hagen, der moren har delvis pakket henne inn i en plastsekk og dekket til med treplanker. Plankestykker som dekket liket er midlertidig fjernet fordi lokale myndighetspersoner har vært innom for å undersøke og registrere den drepte. Deres historie er bare en av mange skrekkberetninger til de overlevende. Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba ber i en uttalelse Den internasjonale straffedomstolen og internasjonale organisasjoner om å sende personell til Butsja og andre frigjorte forsteder i Kyiv.  Han oppfordrer til at disse, i samarbeid med ukrainsk politi, samler bevis for russiske krigsforbrytelser. I et intervju med amerikanske CBS omtaler Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj det som har skjedd som et folkemord.  Natos generalsekretær Jens Stoltenberg har fordømt russernes herjinger i Butsja: – Grusomt og uakseptabelt, uttalte Stoltenberg.  Torturert til døde Stående nær hjemmet sitt, slipper enken Tanya Nedashkivska sorgen løs. Gråtende forteller hun om ektemannen Vasyl Ivanovych som tjenestegjorde i marinen og ble arrestert av russiske soldater. Nedashkivska lette etter ham i flere dager før hun fant ham i en kjellerbygning. Der lå det to døde kropper. Hun gjenkjente mannen sin på jobbeskoene hans, skriver Reuters. – Han så lemlestet ut, kroppen hans var blitt kald. De snudde ham litt. Han hadde blitt skutt i hodet, lemlestet, torturert, forteller den sønderknuste enken. Siden Russlands president Vladimir Putin beordret invasjonen av Ukraina, har hans regjering avvist påstander om at russiske tropper har begått krigsforbrytelser der. Russerne har avvist både bombingen av en fødeavdeling og et teater i Mariupol. I stedet kaller Kreml anklagene for «falske nyheter» og provokasjoner, ifølge russiske styresmakter designet av den ukrainske regjeringen for å appellere til Vesten om å støtte deres krigsinnsats. Hevder bildene er falske The New York Times viser til en russisk uttalelse om at sivilbefolkningen i Ukraina «kunne bevege seg fritt rundt i byen» og kunne bruke mobiltelefoner. Det blir også hevdet at utfartsårene fra Butsja ikke var blokkerte og at innbyggerne kunne reise når de ville. Russland har bedt om møte med FNs sikkerhetsråd om Ukrainas «provokasjon» i Butsja, noe de begrunner med å hevde at bildene av de døde i byen er arrangerte. FN uttalte tidligere på søndag at funn av massegraver i Butsja reiser alvorlige spørsmål om krigsforbrytelser, og har bedt om at bevis blir tatt vare på


Strøm, matvarer, drivstoff, byggevarer, renten: Alt er enten blitt merkbart dyrere – eller vil få en betydelig prisøkning de kommende månedene.  – Det betyr at det blir enda vanskeligere for mange å klare seg, sier styreleder Sverre Rusten i Fattighuset. Høsten hittil har vært preget av en kraftig økning i strømprisene, med kurver som bare peker oppover inn i en kaldere årstid med høyere forbruk. Samtidig opplever oljegiganten Norge drivstoffpriser stadig nærmere 20 kroner literen for både diesel og bensin. Og denne uken startet med nyheten om at prisen på handlekurven med matvarer vil øke kraftig. Bransje-kjempen Orkla forklarer prisvarselet med en stor økning i råvareprisene og frakt-utfordringer under- og etter pandemien. – Sukker er opp 40 prosent, vegetabilsk olje er 60 prosent, transporten fra Kina er ti ganger så dyr, og ofte er det forsinkelser også, sier Orkla-sjef Jaan Ivar Semlitsch til DN. Fra før kom Norges Bank med sin varslede renteoppgang i september, og nylig kom Statistisk sentralbyrå med en del av forklaringen på hvorfor prisene på tre- og byggevarer har gått til værs.  Snitt-tømmerprisen økte med 32 prosent i tredje kvartal.  I tillegg øker trolig tobakk- og snusprisene ytterligere etter nyttår etter den avtroppende Solberg-regjeringens statsbudsjettforslag. Men de som jobber blant nordmenn som har minst å rutte med fra før, er mye mer bekymret for økende strøm- og matvarepriser. – Økte strømpriser er alvorlig nok i seg selv for mange, men matvarer er så basalt, at en ny, kraftig økning i matvareprisene virkelig vil bety trøbbel for enda flere. Dette er virkelig bekymringsfullt, sier Sverre Rusten i Fattighuset til VG. – Regner dere med større pågang? – Jeg regner med at det blir lengre køer de kommende månedene, ja. Vi går en kaldere årstid i møte. Økt strømpris og kulde betyr at mange får det vanskeligere. Men det er slett ikke alle som opplever norsk fattigdom - som oppsøker et tilbud som vårt. Veldig mange lider i stillhet, beskriver Rusten. Siviløkonom Halgeir Kvadsheim er mest redd for følgene av de økte prisene på lys og varme. – Jeg er klart mest bekymret over økte strømpriser. Det er det for mange ikke så mye å gjøre med. Man kan kan jo skru ned varmen, men det er jo begrenset hva man kan gjøre. Når det gjelder en del av de andre tingene, som matvarer, er det en del prisøkninger som er meldt, men ikke trådt til for fullt. Strøm er noe som slår ut helt umiddelbart, for de fleste har spotpris, sier Kvadsheim. Han minner om at renteøkning for de fleste kommer nå i november, fordi det er seks ukers varsling.  – Men den er ikke kolossalt stor. For en familie med tre millioner kroner i lån vil renteøkningen ikke ha så stor betydning nå, modererer han. – Er du bekymret for disse økningene? - Ja. Det er litt for mange som har litt for liten margin. Vi har litt for lite på sparekonto. Jeg er mest bekymret for strømprisen, fordi den er annerledes. De fleste andre prisøkningene er jevne, så man klarer å tilpasse seg. Jeg er mer bekymret for de raske endringene, svarer Kvadsheim. Også han er mest urolig for familier og enslige med lav inntekt. – Ja, det er jo de som blir rammet først. De har ofte en liten buffer. Blant de som har lavere inntekt, er det også flere som leier bolig. Da har man et mye mindre mulighetsrom. Hvis man leier, og ikke eier, må man bruke kortsiktige, kostbare løsninger. De som leier må enten sette av penger selv eller ta opp forbrukslån, ifølge Kvadsheim. – Kan økte priser få noe å si for lønnsoppgjøret? – Alle økonomers bekymring er jo sterk inflasjonsøkning. Høyere priser vil jo føre til at arbeidstakere vil ha kompensert med lønn. Lønnsoppgjøret vil bli tøffere, tror økonomen

Varsler kraftig prishopp:  - Vil virkelig bety trøbbel


Prinsessen av norsk pop trodde aldri i verden at hun også skulle bli prinsesse på filmlerretet. – Jeg tror jeg fikk litt sjokk, sier hun på spørsmål om hva hun tenkte da hun ble tilbudt rollen som Askepott. –  Jeg skjønte det ikke helt, og skjønner det vel fortsatt ikke helt, fortalte Astrid Smeplass rett før selve gallapremieren på «Tre nøtter til Askepott» - i regi av Cecilie Mosli, der Astrid spiller mot Cengiz Al. De to kom også sammen inn i medieblitz-regnet som ventet utenfor Colosseum kino i Oslo torsdag kveld. SE FLERE KJENDISER FRA RØD LØPER HER! Astrid Smeplass innrømmer at hun følte seg heldig for å få en slik sjanse ved siden av musikk-karrieren når pandemien likevel satte en stopper for all turnering. «Stars align» er uttrykket hun bruker, altså at alle utfordringer får sin ideelle løsning. – Det var slik det var - at jeg plutselig kunne ta meg tid til å gjøre noe sånt. Så jeg føler absolutt ikke at det har gått utover musikken etter at jeg fikk rollen, den har jeg dessuten holdt ved like parallellt med innspillingen, sier hun. Naturlig nok sitter godordene løst rett før premieren når hovedrolle-innehaverne skal karakterisere hverandre: – Det er en fantastisk gave å ha blitt kjent med Cengiz og jobbe med ham. Han er veldig inspirerende og har en utrolig god arbeidsmoral. Han er karismatisk og omsorgsfull, ser alle på settet og... Mer rekker hun ikke å si før Cengiz bryter inn: – Hun er også det! – Astrid er et nydelig menneske å jobbe med, ikke minst lett å bli kjent med. Hun er veldig flink til å snakke med mennesker, stille riktige spørsmål og virker veldig interessert i den personen hun til enhver tid snakker med. Og det har faktisk også inspirert meg til å være slik som henne. Jeg tror vi har blitt bedre mennesker med hverandre, sier Cengiz Al mens Astrid S nikker samtykkende. «Tre nøtter til Askepott» har ordinær kinopremiere den 12. november


Tommy Rodahl vant «Farmen» i 2011. Han ble 58 år gammel Det er hans datter, Melodie Rodahl, som bekrefter til Dagbladet at han valgte å ta sitt eget liv forrige uke – Han var en veldig snill mann. Problemet var at han var syk, og så syk at han ikke forsto selv at han var syk. Men i bunn og grunn var han bare en snill og god mann som gjorde så godt han kunne for alle, sier hun til Dagbladet. Trenger du noen å snakke med? Mental Helse kan nås på 116 123. Røde Kors kan ringes på 80033 321. Kirkens SOS: 22400040. Rodahl var ikke bare på TV-skjermen da han vant «Farmen». Han fikk også besøk av NRKs «Der ingen skulle tru at nokon kunne bu» i 2002, på en bitte liten øy på Sauøya i Frøya kommune i Trøndelag, som han hadde flyttet til med familien. Rodahl har også skrevet to barnebøker om en liten fjøsnisse, i serien «fjøs i farta».  I 2011 beskrev Rodahl hvordan det var å vinne farmen – og ikke kunne si det til noen enda – slik: – Jeg følte meg omtrent som Northug etter å ha gått over målstreken på femmila – men uten publikum. Det var som å tørke smøringen av skia og vente i et halvt år på å kunne si «Hallo, det var jeg som vant femmila!» Rodahl har også tidligere vært åpen med at han har slitt med å knytte seg til andre mennesker, etter vonde opplevelser med mobbing da han var yngre. Etter «Farmen»-seieren fortalte han at han håpet på å hjelpe andre ved å belyse sin egen fortid. – Det som for meg ble en måte å løse det på var å fremdyrke ærligheten og kjærligheten. Så lenge jeg kan legge meg om kvelden og vite at jeg har gjort så godt jeg kan, da får de andre si hva de vil, sa han.  – En fantastisk verdig vinner Tidligere Farmen-programleder, Gaute Grøtta Grav, opplevde Rodahl som snill og arbeidsom og en som visste hva det vil si å ha motgang. – Tommy var en mann som var likt av mange, men det er ikke noen hemmelighet at Tommy hadde mentale problemer, sier Grav til VG. Han tror at oppholdet på Farmen var et stort høydepunkt for Rodahl, og noe han ikke ville ha vært foruten.  – Han fikk vist hvem han var – den gode siden av seg selv – en duganes arbeidskar og en fyr du kan stole på. Han var rett og slett en favoritt til å vinne fra første dag. Han var komplett; han kunne dyr, flink med håndverk og sto opp om morgenen, sier Grav som i dag tenker på Rodahls familie og venner. – Han var en fantastisk verdig vinner.

Tidligere «Farmen»- vinner Tommy Rodahl er død


De tre siste dagene har Baneheia-dømte Jan Helge Andersen (40) vært i timelange vitneavhør, ifølge VGs opplysninger. Mandag formiddag startet Oslo politidistrikt avhøret av Jan Helge Andersen. I timene og dagene som fulgte forklarte han seg på nytt om hva som skjedde i Baneheia 19. mai 2000, der Lena Sløgedal Paulsen (10) og Stine Sofie Sørstrønen (8) først ble utsatt for overgrep – og så drept. Ifølge VGs opplysninger var det satt av tre dager til avhøret nå, men det kan bli aktuelt med ytterligere avhør av Andersen senere. Hverken statsadvokat Andreas Schei eller Andersens advokat, Svein Holden, ønsker å kommentere saken overfor VG. I 2002 ble Andersen dømt til 19 år fengsel i Agder lagmannsrett. I politiavhør og i to rettsinstanser tilsto Andersen –  og pekte samtidig på Viggo Kristiansen som initiativtaker og hovedmann bak forbrytelsene mot de to mindreårige jentene. Viggo Kristiansen ble dømt til 21 års forvaring, men har i alle år nektet straffskyld. I februar i år besluttet Gjenopptakelseskommisjonen at straffesaken mot ham skulle gjenåpnes. Oslo politidistrikt har siden den gang hatt ansvaret for den nye etterforskningen av Baneheia-saken. Nye undersøkelser I løpet av disse månedene har politiet gjort en rekke etterforskningsskritt, deriblant nye DNA-undersøkelser, andre tekniske undersøkelser og nå vitneavhør av Jan Helge Andersen. Politiet planla i utgangspunktet å avhøre Jan Helge Andersen i sommer, men avhøret ble utsatt siden resultatene av de tekniske undersøkelsene ikke var klare. Deretter ble også neste avhør, i september, utsatt av samme grunn.

Opplysninger til VG:  Jan Helge Andersen avhørt tre dager på rad


Levningene som ble funnet i går er bekreftet å være Brian Laundrie.  Brian Laundrie, som har vært ettersøkt som person av interesse i forbindelse med drapet på kjæresten Gabby Petito, er funnet død. Familiens advokat bekrefter at levningene som ble funnet i går, er han. Hans familie er informert om funnet.  Identiteten ble bekreftet etter sammenligning med Laundries tannlegejournaler.  Dødsårsaken er ikke kjent, og familiens advokat Steve Bertolino ber publikum om å ikke spekulere i et intervju med NBC.  Det var i går FBI bekreftet at det ble funnet det man trodde var menneskelige levninger, mens man søkte etter Brian Laundrie.  Han har vært ettersøkt etter at kjæresten, instagrameventyreren Gabby Petito ble funnet drept i Wyoming, en sak som fikk mye oppmerksomhet i september.  Brian Laundrie har vært savnet i over en måned, siden den 14. september. Han var forlovet med Instagrameventyreren. Petito ble meldt savnet av sin familie 11. september, etter å ha tilbragt sommeren på landeveien sammen med forloveden. I etterkant av Petitos forsvinning - og funnet av liket hennes - har det sirkulert en rekke spekulasjoner om bakgrunnen for drapet. Han ble altså beskrevet som en person av interesse i saken, men FBI har også understreket at de fortsetter å etterforske omstendighetene rundt drapet, selv om arrestrodren gir anledning til å pågripe Laundrie. Saken, som startet som et forsvinningsmysterium, har fått stor oppmerksomhet.
Brian Laundrie var sammen med kjæresten Gabby Petito på en lang biltur i USA.  Det siste livstegnet fra Gabby Petito var 30. august, da politiet mottok en sms fra henne som ble oppfattet som merkelig. Politiet i Moab i Utah har publisert en video fra kameraet som er festet på kroppen til en politibetjent. De hadde fått en oppringning om en mulig voldsepisode mellom et par. På videoen ser man Petito gråte lenge og ukontrollert. Saken endte imidlertid ikke med noen pågripelse, men politiet besluttet at de to skulle bo hver for seg den kommende natten.  Her er noen av de viktigste datoene i saken til nå:


USA hadde alle forutsetninger til å bli verdensledende i kampen mot coronaviruset. I stedet ble amerikanerne hengende etter. Omikron rammer USA mye hardere enn Europa. I store europeiske land er det færre sykehusinnleggelser og langt færre dødsfall enn i fjor vinter. Det motsatte skjer i USA. Der fører den svært smittsomme omikron-varianten til overfylte sykehus og rekordmange pasienter. Mange amerikanere vil ikke la seg vaksinere. De tror ikke vaksinen virker. Og dødstallene stiger med flere tusen hver dag.  Ingen har mistet flere liv i pandemien enn amerikanerne. Denne helgen passerte USA 900 000 covid-19 dødsfall.  I vinter har USA høyere dødstall per 100 000 innbyggere enn de fleste land Europa. Unntaket er Russland, og noen få land i øst. Ifølge en analyse foretatt av New York Times er dødsraten 63 prosent høyere i USA enn i andre store vestlige land. Antallet døde er for tiden dobbelt så høyt som i Storbritannia og fire ganger høyere enn i Tyskland. Hvorfor er omikron langt mer dødelig i USA enn i Europa? Og hvordan kan det skje i et land som bruker mer på helse per innbygger enn noe annet land?  USA har verdensledende forskningsmiljøer, høy ekspertise på epidemier og en avansert farmasøytisk industri. Ingen skulle vært bedre rustet til å håndtere en pandemi enn USA.  Amerikanske selskaper klarte hurtig å fremstille effektive vaksiner. USA kom først i gang med massevaksinering og lå i flere måneder langt foran Europa. Men europeerne skulle snart gå fordi USA, med god margin. Færre amerikanere enn europeere er i dag fullvaksinerte. 43 prosent av amerikanere over 65 år har ikke fått en tredje dose. Vaksinedekningen er lavest blant de fattigste. Den mest utsatte gruppen har også den dårligste beskyttelsen. USA bruker nesten 100.000 kroner per innbygger på helse i året, ifølge Statista. Norge bruker 60.000 kroner per innbygger, ifølge den samme beregningen. På listen over land som bruker mest på helse tar USA gull og Norge bronse. Problemet i USA er at helseressursene er ekstremt ulikt fordelt. En pandemi forsterker eksisterende ulikheter. Det private helsetilbudet er glimrende, for de som har råd til å betale. Europeiske velferdsstater har et langt bedre offentlig helsevesen. En annen viktig årsak til at det har gått så galt i USA er at vaksiner og smitteverntiltak er blitt sterkt politisert. Å nekte å bruke munnbind, eller innordne seg andre smitteverntiltak, er for mange blitt politiske markører. Et stort mindretall vil ikke la seg vaksinere. Noen mener vaksinene ikke virker, andre tror vaksinene er skadelige. Noen ser vaksinasjonsprogrammet som en trussel mot deres individuelle frihet. Pandemien viser hvor galt det kan gå når en stor del av befolkningen hverken har tillit til politiske myndigheter eller helsefaglige råd. Ifølge Financial Times kunne nesten halvparten av covid-19 sykehusinnleggelser i USA denne vinteren vært unngått hvis amerikanerne hadde vært vaksinert på samme nivå som europeerne. Avisen har sammenlignet omikron-data fra begge sider av Atlanterhavet. Hvis vaksinedekningen i USA hadde vært like god som i Danmark ville antallet amerikanske Covid-pasienter 19. januar vært 91 000, ikke 161 000, som det faktisk var.  I gjennomsnitt har USA denne vinteren registrert 80 000 pasienter daglig. Ifølge denne beregningen kunne det vært 39 000, hvis amerikanerne hadde vært vaksinert i like stor grad som portugiserne. Tidligere presidenten Donald Trump kan med rette si at vaksinene ble utviklet på hans vakt. Da Joe Biden overtok kunne USA sette i gang med massevaksinering. Både Trump og Biden lovet å vinne kampen mot viruset. Trump klarte det ikke og heller ikke Biden, så langt. Etter først å ha bagatellisert trusselen erklærte Trump krig mot viruset. Han ble imidlertid raskt utålmodig og ville gjenåpne samfunnet. Men Trump oppfordrer amerikanerne til å la seg vaksinere. Det er størst skepsis mot både vaksiner og andre tiltak i delstater dominert av republikanere

Hvorfor er omikron langt mer dødelig i USA?


ZHANGJIAKOU/OSLO (VG) Maiken Caspersen Falla sliter med helsen foran OL-sprinten. – Jeg føler at kroppen min ikke er helt i balanse, sier Falla på pressetreffet i Zhangjiakou. Der ble Norges lag til OL-sprinten tatt ut: Norges herrelag: Erik Valnes, Johannes Høsflot Klæbo, Håvard Solås Taugbøl og Pål Golberg Norges kvinnelag: Maiken Caspersen Falla, Lotta Udnes Weng, Tiril Udnes Weng og Mathilde Myhrvold. Kvinnenes og herrenes sprint starter klokken 09:00 norsk tid tirsdag morgen. Falla skulle egentlig være flaggbærer under åpningsseremonien, men måtte trekke seg. – Jeg vil vite at jeg står på sprinten tirsdag å vite at jeg har gjort alt jeg kan, sier Falla. Hun slet med mageproblemer i Davos før jul, men fikk orden på det. Da hun kom til Kina meldte problemene seg igjen. Falla sliter med å få magen til å ta opp næring. – Jeg vet ikke om jeg har så lyst til å gå inn på dette. Jeg kan heller snakke om det etter sprinten. Det er mest det å få i seg mat som er problemet, sier Falla. Hun ble olympisk mester på sprint i 2014 og tok sølv i 2018. Hun ble sprintverdensmester i 2017, og tok VM-sølv i 2019. Falla er en mesterskapsløper, og nå får hun masse god hjelp frem mot sprinten tirsdag. – Det går litt opp og ned. Det er ikke helt som jeg hadde planlagt om jeg skal være ærlig, sier Falla. Hun har rutine som gir henne trygghet og selvtillit, selv om sesongen ikke har gått på skinner. – Når jeg er på mitt beste kan jeg kjempe helt oppi der. Det handler bare om å få kroppen til å komme opp på det nivået. Så jeg må bruke dagene godt og håpe at jeg kan levere en av mine beste dager, da vet jeg at jeg kan være med å kjempe om medalje, det er veldig motiverende, sier Falla til VG. Svenskene hadde pressetreff før de norske. Maja Dahlqvist og Jonna Sundling boblet over av selvtillit og smil. Dahlqvist tror de svenske damene kommer til å tapetsere pallen. – Det er nok lettere å si at man skal ta gull, sølv og bronse enn å gjennomføre det. Men for all del, Sverige har hatt en god sesong, de har all grunn til å ha god selvtillit. Men vi skal gjøre alt vi kan for å ta noen av de medaljeplassene selv, sier Falla til VG. Stina Nilsson er regjerende mester, men har som kjent byttet idrett til skiskyting. – Hvem er dine tøffeste konkurrenter? fikk Maja Dahlqvist spørsmål om. – Det er mine lagvenninner, lød det kontant fra henne. – Kan det bli tredobbelt svensk? – Ja, det tror jeg, sier hun. Jonna Sundling nevner heller ikke nordmennene som sine argeste konkurrenter. Den svenske stjernen advarer mot tøffe forhold i Kina. – Dette er en av de tøffeste konkurransene. På grunn av høyden, snøen, vinden, kulden – det er noe utenom det vanlige. Dette er galskap. Det er en tung bane. Men vi vært her en stund, blitt vant til forholdene og nå kjenner jeg meg klar. Men det er spesielt her, det kommer til å bli tungt, mener Sundling. Johannes Høsflot Klæbo er Norges sterkeste kort på distansen for herrene. Trønderen er regjerende olympisk mester, og har også denne sesongen vist frem sin fryktinngytende fart. Sprinttrener Arild Monsen testet positivt for corona før avreise og er ikke med til Kina. Eirik Myhr Nossum vikarierer for ham.


Dagen etter stormingen av Kongressen i USA nektet Trump å si at valget var tapt, det viser en intern video. Dagen før hadde medarbeidere og familiemedlemmer tryglet den tidligere presidenten om å sette ned foten, ifølge vitneskildringer for 6. januar-komiteen. – Jeg vil ikke si at valget er over, sier Trump i videoen. Denne var spilt inn dagen etter at Trump-supportere stormet Kongressbygningen da Joe Bidens valgseier formelt skulle vedtas. I videoen øver den tidligere presidenten på talepunktene fra sine medarbeidere, men er ikke fornøyd med hva de har forberedt. Datteren Ivanka Trump er blant dem som er til stede og forsøker å bidra. Se videoen øverst i saken Så på TV i spisestuen Natt til fredag, norsk tid, var det en ny høring i komiteen som gransker hva som skjedde 6. januar i 2021. Denne gangen var komiteen, som består av sju demokrater og to republikanere, spesielt opptatt av hva Trump gjorde, eller ikke gjorde, under den dramatiske stormingen. Dette har de forsøkt å dokumentere gjennom en rekke vitneskildringer fra flere medarbeidere tett på presidenten denne dagen. Ifølge vitner satt Trump i spisestuen i Det hvite hus og fulgte dramatikken på nyhetskanalen Fox News. Også de uttrykte kritikk overfor påstanden om at Trump eller Pence kunne omgjøre et lovlig satt valgresultat. Tidligere Trump-medarbeider og presserådgiver Sarah Matthews forteller at flere uttrykte et ønske om at presidenten måtte handle, da demonstrantene brøt seg inn i Kongressen. Hun forklarer at spisestuen der Trump oppholdt seg var like ved presserommet i Det hvite hus. – Han kunne ha vært foran kamera og nådd ut til folket på 60 sekunder, sier hun.  Også Matthew Pottinger arbeidet for Trump, som juridisk rådgiver i Det hvite hus. Også han tok del i høringen som vitne.  Begge trakk seg fra sitt arbeid for presidenten kort tid etter kongresstormingen. I ettertid har Matthews kritisert Trump offentlig og uttrykt forferdelse over hva som skjedde 6. januar. Bekymret for visepresidenten I et vitneintervju ble rådgiver Pat Cipollone spurt om medarbeiderne i Det hvite hus fikk med seg mobbens slagord om å henge visepresident Mike Pence.  – Det var opprørende. At folk roper at de skal henge den amerikanske visepresidenten er forferdelig og galt. Det ga jeg tydelig uttrykk for, sier han. Også han bekrefter at flere, inkludert Ivanka Trump, presset på for å få presidenten til å uttale seg, men ville ikke bekrefte om Pence sin sikkerhet var tema. Pence ble evakuert i to omganger inne i kongressbygningen, og var på et tidspunkt få meter fra mobben, som angivelig skal ha gått i feil retning. Komitémedlem og demokrat Elaine Luria sier at vitneskildringene beviser at Trump ikke ønsket å gjøre noe med det som foregikk. – Den tidligere presidenten valgte ikke å gjøre det alle disse folkene bønnfalt ham om, sier Luria. Hun får støtte av republikaner og komitémedlem Adam Kinzinger. – Det er helt tydelig at presidenten forsømte sin tjeneste, sier han. Ba tilhengerne «gå hjem i fred» Til slutt, rundt tre timer etter at han selv oppfordret sine egne om å marsjere mot Kongressen, gikk Trump ut med en video på Twitter der han sier til demonstrantene at «vi elsker dere, dere er veldig spesielle» og «gå hjem. Gå hjem i fred». Se videoen fra 6. januar her: I tillegg til vitneforklaringene som antyder at presidenten lenge ikke gjorde noe for å forsøke å stoppe opptøyene, ble flere også spurt om han gjorde noe for å tilkalle hjelp. Cipollone, rådgivere Nicholas Luna og sikkerhetsrådgiver Keith Kellogg forklarte at de ikke så eller hørte noe om at Trump kontaktet hverken forsvarsministeren, nasjonalgarden, politi eller andre som kunne bistå. Flere høringer Et av komiteens hovedargumenter så langt har vært at Trump var den eneste som kunne ha stoppet mobben fra å storme kongressen – men at han valgte å la være. Det var ventet at høringen natt til fredag var den siste i rekken fra komiteen, men republikaner Liz Cheney åpnet høringen med å fortelle at det blir flere


Det er to år siden tobarnsmoren fra Lørenskog drepte sine to sønner Mikael (7) og Gabriel (1). Farens søster er NRK-programleder Rima Iraki. – Savnet og tomrommet er enormt, skriver hun tirsdag. For to år siden inntraff tragedien. Jeanette Dørmænen (36) ble i juni 2021 dømt til 21 års fengsel for drap på sønnene. I retten forklarte hun at hun selv ville dø og ta med seg barna i døden. Faren til guttene har fortalt til VG at det er «det verste du kan oppleve som pappa». I dag, to år etter drapet på guttene, legger NRK-programleder Rima Iraki ut et innlegg på Instagram. Iraki er søsteren til faren. Slik begynner innlegget: «I dag er det to år siden det verste og mest utenkelige skjedde. 19. juli 2020 ble mine nevøer brått revet vekk fra oss. På brutalt vis.» «Mikael og Gabriel. Det føles fortsatt uvirkelig. Savnet og tomrommet er enormt.» Det ble kjent at Iraki ble programleder i Urix for et års tid siden. Før det var hun programleder i Dagsrevyen. Dette er første gang hun uttaler seg om tapet av sine to nevøer: «Jeg har alltid lurt på hvordan mennesker klarer å leve videre etter å ha opplevd store traumer. Med sorgen. Hvordan de klarer å smile, le og fungere normalt i hverdagen – på tross av det livet har gitt dem. Nå spør folk meg hvordan jeg klarer å takle det som har skjedd.» Iraki og faren til guttene er gjort kjent med at VG omtaler innlegget. Tonje Bergmo, kommunikasjonsansvarlig i NRK, forteller på vegne av Iraki at hun ikke har noe ytterligere å tilføye. NRK-programlederen skriver at humor og åpenhet har vært viktig etter tragedien.  «Vi er alle ulike, og møter sorg på forskjellige måter. Men jeg pleier ofte å svare at vi mennesker kan takle mye mer enn vi tror», skriver hun og legger til: «Jeg har lært at selv i de mørkeste stundene – når man går igjennom den største krisen i livet – så kan det være rom for latter. I familien min har humor vært en god medisin».  Iraki avslutter innlegget ved å rose broren og barnefaren, som bare tre uker etter drapet opprettet et minnefond etter barna – Erkeengler.