8.3.3 Krav • Tätskiktsfolie ska vara branschgodkänd för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Tätskiktsfolie och tillhörande manschetter och förseglingsremsor installeras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar. • Hur tätskiktsfolie ansluts till golvbrunnar ska framgå av tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


Följande krav ställs på utförandet av vätskebaserade tätskikt under keramik på golv och vägg. 8.4.1 Vätskebaserade tätskikt kan användas: • På massiva konstruktioner, till exempel betong och lättklinker. • På skivkonstruktioner i våtzon 2, om det vätskebaserade tätskiktets ånggenom- gångsmotstånd överstiger 1 miljon s/m.


8.4.2 Vätskebaserade tätskikt ska INTE användas: • I våtzon 1 på skivkonstruktioner eller på träbjälklag.


8.4.3 Krav • Vätskebaserade tätskikt ska vara branschgodkända för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Vätskebaserade tätskikt och tillhörande manschetter och förseglingsremsor ska installeras enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar. • Hur vätskebaserade tätskikt och brunnsmanschetter ansluts till golvbrunnar ska framgå av tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar. Figur 36. Tätskiktsfolie/vätskebaserat tätskikt under keramiskt ytskikt.


Golvbrunns- eller tätskiktsleverantörens monteringsanvisning ska alltid följas avseende tätskiktets anslutning mot golvbrunnen, beroende på om det är plastmatta, tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt.


8.5.1 Krav • Plastmatta ansluts tätt till golvbrunn enligt golvbrunnsleverantörens dokumenterade monteringsanvisning. • Vätskebaserade tätskikt med brunnsmanschett eller tätskiktsfolie ansluts tätt till golvbrunn enligt tätskiktsleverantörens dokumenterade monteringsanvisning. • Golvbrunnsleverantörens tillhörande skärmall ska användas vid anslutningar av tätskikt i golvbrunnar. • Skärning på “fri hand” är inte tillåten när det finns en framtagen mall från golv- brunnsleverantören. • Golvbrunnens medföljande klämring ska alltid monteras enligt golvbrunns- leverantörens monteringsanvisning. • Underlaget för tätskiktet och golvbrunnen ska mötas på samma nivå, annars kan tätskiktet bli felaktigt skuret och inte anslutas korrekt i golvbrunnen.


8.6 Tätning av rörgenomföringar med spillvattenrör i golv eller väggar med tätskikt 8.6.1 Krav • Plastmattor på golv ska krängas över stosar, spillvattenrör eller genomförings- hylsor så att man får ett uppvik, se monteringsanvisningen från leverantören av plastmattan. • Stosar, hylsor eller spillvattenrör ska vara utformade så att man kan applicera tätningsmanschetter och förseglingar för vätskebaserade tätskikt eller tätskiktsfolie. • Tätning ska ske mellan medierör eller skyddsrör och genomföringshylsa enligt rörleverantörens monteringsanvisning. Figur 37. Tätning av rörgenomföring i träbjälklag.


Figur 38. Tätning av rörgenomföring i betongbjälklag.


8.7 Tätning av rörgenomföringar med tappvatten eller värmerör i väggar med tätskikt. 8.7.1 Krav • Plastmatta som tät- och ytskikt tätas mot röret med ett butylband (eller annan lösning som leverantör av plastmatta rekommenderar). • Tätskikt med eventuellt tillhörande manschetter ska anslutas tätt mot rör eller andra genomföringsdetaljer, se monteringsanvisningen från leverantören av tätskikt. • På rörledningar av metallrör utförs tätningen mot metallröret. • På rörledningar av plastbelagda metallrör utförs tätningen mot plasthöljet. • På rör-i-rör-system utförs tätningen mot skyddsröret, väggboxen eller annan genom- föringsdetalj. • På andra typer av rör utförs tätningen enligt produktens monteringsanvisning.


8.7.2 Toleranser • Tätningen får bygga max 6 mm axiellt från färdigt ytskikt och max 6 mm radiellt (ut från röret). Se figur 40 – 48. • Efter utförd tätskiktsinstallation ska skyddsrör, genomföringsdetalj eller plasthölje på rör kapas 6 – 9 mm utanför färdigt ytskikt. Vid kapning får åverkan inte göras på tätningen. Kapningen utförs av VVS-montören.


Figur 39. Anslutning av plastmatta som tät- och ytskikt eller tätskikt under keramik mot rörgenomföring.


Tätning av rörgenomföring med tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt och keramiskt ytskikt. Tätning av rörgenomföring med plastmatta som tät- skikt och keramiskt ytskikt. Tätning av rörgenomföring med plastmatta som tät- och ytskikt.


Figur 49. Prefabricerad tätskiktskonstruktion för inbyggd spolcistern i våtrum.


Figur 52. Tätskikt bakom och under utanpå monterad spolenhet. Figur 51. Tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i bad eller duschrum. Läckageindikering med öppning mot vattentätt golv.


Figur 50. Tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i WC- rum. 8.8.1 Krav • Golv och väggar i utrymmet för inbyggd spolcistern till WC-stol ska ha tät- skikt. • Prefabricerade tätskiktskonstruktioner för den inbyggda spolcisternen ska vara provade och godkända att användas med golvets och/eller väggens tätskikt. • Läckageindikering ska inte placeras i plats för bad eller dusch. • Vid WC med inbyggd spolcistern, placerad i WC-rum, dras tätskiktet upp till spolcisternens höjd. • Läckagevatten måste snabbt bli synligt. Lämna därför en dränerande öppning i höljets lägsta punkt.


8.8.2 Toleranser • Golvet i installationsutrymmet ska som lägst vara på samma nivå som golvet utanför, för att förhindra kvarstående vatten i installationsutrymmet. • Utloppet från en ledning för läckageindikering som bryter väggens tätskikt ska inte placeras närmare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


För krav på förutsättningar inför tätskiktsarbete vid dörröppning, se kapitel 5.9. 8.9.1 Krav • Fuktkänsligt material ska skyddas vid dörröppningar. • Om en tröskel är monterad ska tätskiktet vikas upp mot tröskeln. Golvets tätskikt ska också vikas upp lika högt mot dörrkarmarna som mot tröskeln. • Saknas tröskel eller motsvarande ska fuktkänsligt material vid dörröppningar skyddas. Vid keramiskt ytskikt kan fästmassan transportera fukt till intilliggande konstruktioner om den inte skyddas genom försegling. • Om dörr/ytterdörr är placerad i våtzon 1 ska väggens tätskikt dras ut på karm. • Vid spalt mellan vägg och karm vid golv/väggvinkeln ska försegling alltid utföras kontinuerligt mellan tröskel, karm och vägg oavsett placering i rummet.


8.9.2 Undantag • Om det inte går att vika upp plastmatta som ytskikt mot tröskeln på grund av att tröskeln är för låg, kan plastmattan förseglas med tätningsmassa mot tröskeln. 8.9.3 Rekommendationer • I vissa konstruktioner kan tröskel krävas, till exempel vissa skjutdörrar.


Figur 54. Anslutning av tätskikt mot tröskel vid keramiskt ytskikt.


Figur 55. Anslutning av plastmatta som tät- och ytskikt vid tröskel. Figur 53. Om dörr/ytterdörr är placerad i våtzon 1 ska väggens tätskikt dras ut på karm.


8.10.1 Krav • Fönster ska ej placeras i plats för bad eller dusch. • Om fönster är placerad i våtzon 1 ska väggens tätskikt anslutas mot fönsterkarmarna. • Tätskiktet ska anslutas mot fönsterkarm enligt tätskiktsleverantörens anvisning. • Fönstersmygar i bad- och duschutrymmen ska luta in mot badrummet för att säkerställa avrinning.


8.10.2 Rekommendationer • Det rekommenderas att fönstrets underkant placeras minst 150 mm över golv. • Om det finns fönster i bad och duschutrymmen som är placerat så att fönstret riskerar att bli utsatt för vattenstänk, bör brukaren använda ett duschdraperi eller liknande för att skydda fönstret.


Vid skadade tätskikt kan en delreparation av tätskiktet utföras. Följande krav gäller till exempel vid skadade tätskikt, eller vid reparationer av den underliggande konstruktionen till följd av skada eller fel där en del av tätskiktet behöver tas bort. Tänk på att delreparationer av tätskikt kan innebära fler skarvar i tät- och ytskiktet. Det kan också resultera i kulör- och/eller nyansskillnader i ytskiktet.


Delreparationer av branschgodkända plastmattor och tätskiktsfolier är möjliga förutsatt att: • Produkten/produkterna är godkända för delreparation och har en tillhörande monteringsanvisning som beskriver hur tätskiktet ska delrepareras. • Behörig montör som utför delreparationen har tillräcklig kompetens. • Delreparation av tätskiktet dokumenteras enligt GVKs kvalitetssystem.


Figur 56. Tätskiktets anslutning mot fönsterkarm där fönsterkarm är i liv med våtrumsvägg, samt fönsterfoder. Figur 57. Tätskiktets anslutning mot fönsterkarm i fönstersmyg, samt fönsterfoder.


Fäst- och fogmassor ska vara avsedda för våtrum och för valet av tätskikt och keramik.


9.1.1 Krav • Fästmassan ska vara avsedd för våtrum och godkänd för valet av tät- och ytskikt. • Fästmassa används under och kring golvbrunnars klinkerramar för att skydda det underliggande tätskiktet. • I golv- och väggvinklar ska man undvika att det bildas hålrum eller kanaler, där fritt vatten kan transporteras till exempelvis dörröppningar, dörrkarmar och trösklar. • I våtrum ska det alltid vara fullgod täckning bakom plattorna. Använd avsedd fixkam och följ leverantörens monteringsanvisning.


9.2.1 Krav • Använd ändamålsenlig mjukfog. • Där underlaget medger – det vill säga där det inte kan uppstå rörelser i konstruktioner av till exempel betong, kan fogning utföras med bruksfog (också benämnd fast fog) eller list.


GVKs branschregler godkänner fogsprångstoleranser, det vill säga nivåskillnad mellan plattor i en fog, enligt AMA Hus (Allmänna Material och Arbets- beskrivningar). Fogsprång ska minimeras och inte överstiga dessa gränser: • Fogsprång 0,7 mm för plattor med största kantmått 100 mm. • Fogsprång 1,0 mm för plattor med största kantmått 150 mm. • Fogsprång (L+B)/1000+1 mm för plattor med kantmått större än 150 mm. • Fogsprång får aldrig överskrida 2 mm.


9.2.3 Undantag • Toleranskrav enligt AMA Hus gäller inte för rustika plattor eller mosaikplattor som är sammanhållna med nät. Figur 58. Montage av klinkerram med sil och skyddat tätskikt.


9.2.4 Rekommendationer • Vid val av fog, beakta egenskaper såsom risk för missfärgningar, antimögelegenskaper och hur väl fogen åldras. • Vid plastmatta på golv och kakel på vägg bör avståndet mellan kaklets under- kant och golvet inte understiga 80 mm. Detta för att möjliggöra täthetskontroll av plastmattans svetsfog i innerhörn, och eventuellt byte av plastmattan. Figur 59. Avståndet mellan kaklets underkant och plastmattan på golvet bör inte understiga 80 mm.


Väggens och golvets konstruktion samt uppbyggnad avgör var och hur man kan göra infästningar. Kraven gäller till exempel för infästningar av WC-stolar, bidéer, tvättställ, blandare, duschväggar, stödhandtag och andra badrumstillbehör.


Skruvinfästningar i våtrum ska göras i: • Massiva konstruktioner, till exempel betong. • Regel eller kortling. • Konstruktioner som är provade och godkända för infästning, till exempel skivkonstruktioner med tillräcklig hållfasthet, såsom 15 mm konstruktionsplyfa kvalitet EN 636 20/70 10.1.2 Rekommendationer • Undvik att göra hål i tätskiktet.


Infästningar i massiva konstruktioner kan göras enligt följande:


1. Borra hål med lämplig diameter och lämpligt djup, om möjligt enligt leverantörens monteringsanvisning. 2. Fyll bottenhålet med åldersbeständig tätningsmassa eller motsvarande.


5. Skruva fast våtrumstillbehöret enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisning.


Infästningar i våtrumsväggar med 15 mm konstruktionsplywood kvalitet EN 636 20/70 ska göras med särskilda VVS-skruvar enligt följande:


Lim, dubbelhäftande tejp eller sugproppar fungerar som alternativ och ska användas enligt leverantörens anvisningar. Observera att alla produkter inte är lämpad att användas på plastmatta som ytskikt.


10.5.1 Krav • För infästning av WC och bidé krävs en rektangulär, plan monteringsyta på minst 300 x 400 mm. • Monteringsytan ska vara fri från golvvärme. • Golvet under WC-stolen ska luta högst 1:100 (10 mm/m). • Vatten-, spillvatten- och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm. • Golvet under WC-stol eller annan golvmonterad apparat ska tillåta ett borr- och skruvdjup på 60 mm. • Golvmaterialet ska vara massivt, gjutet eller utfört med skivor på reglar så att


WC-stolen eller bidén står stadigt. • För infästning i skivor krävs träkortlingar. • Limningen av WC-stolen ska utföras enligt WC-leverantörens anvisning.


• Efter att det GVK-auktoriserade företaget utfört tätskiktsinstallationen ska en kontroll utföras så att arbetet överensstämmer med kraven i dessa branschregler. Kontrollen kan dokumenteras enligt GVKs fastställda kvalitetsdokument. • Även en GVK-kontrollant kan kontrollera det utförda arbetet genom en kontroll. • Om kakel eller klinker ska installeras som ytskikt, ska kontrollen av tätskikts- arbetet utföras innan det keramiska ytskiktet monteras.


Det finns olika typer av kontroller: • Förkontroll En kontroll utförd och dokumenterad av ett GVK-auktoriserat företag innan tätskiktsarbete. Kontrollen kan utföras och dokumenteras i enlighet med kvalitetsdokumentet Förkontroll. • Egenkontroll


En kontroll som utförs av ett GVK-auktoriserat företag efter ett tätskiktsarbete. Kontrollen kan utföras och dokumenteras i enlighet med kvalitetsdokumentet Egenkontroll. • Stickprovskontroll


Ett urval av samtliga registrerade våtrum kontrolleras av en GVK-kontrollant utan kostnad för beställarna. • Särskild kontroll


GVK-kontrollant kan mot en avgift göra särskilda kontroller av tätskiktsarbeten utförda av GVK-auktoriserade företag.


GVK har särskilt utbildade kontrollanter i hela Sverige som löpande gör stickprovskontroller av de GVK-auktoriserade företagens registrerade våtrum. Med hjälp av kontrollerna kan eventuella kvalitetsbrister i tätskiktsinstallationerna eller underliggande arbete upptäckas. När en kontroll är gjord skickar kontrollan- ten en rapport till både beställaren och det GVK-auktoriserade företaget. En lista över GVKs kontrollanter finns på www.gvk.se.


Figur 65. Kontroll av golvets lutning samt täthetskontroll av svetsfogar på plastmatta.


Kontroll och dokumentation GVK tillhandahåller hjälpmedel för att kvalitetssäkra våtrumsinstallationer.


Skötselråd för ytskikt av plastmatta eller keramik ska överlämnas till beställaren. Skötselråd finns på leverantörens hemsida eller på www.golvbranschen.se. Beställaren ska upplysas om eventuella risker, till exempel migrering från badrumsmattor, vid plastmatta som beläggning.


Nedan följer en sammanställning av GVKs viktigaste kvalitetsdokument och hjälp- medel för att säkerställa våtrumsinstallationer. Bara GVK-auktoriserade företag har rätt att utfärda kvalitetsdokument enligt GVK.


GVKs anbudsbilaga informerar om vilka villkor och förutsättningar som ska vara uppfyllda inför tätskiktsarbeten enligt GVKs branschregler.


En anmälan om tätskiktsarbete görs till GVK och innebär att arbetet kan bli föremål för stickprovskontroll. Våtrumsanmälan är obligatoriskt att fylla i för GVK-auktoriserade företag. Den anger var arbetet utförs, valt tätskikt samt upp- gifter om det GVK-auktoriserade företaget. Det är obligatoriskt att överlämna en kopia av våtrumsanmälan till beställaren. Våtrumsanmälan är en värdehandling.


Inför ett tätskiktsarbete görs en förkontroll på underlaget enligt GVKs bransch- regler. Om underlaget avviker från GVKs branschregler ska avvikelserna noteras och kommuniceras till beställaren. Dokumentet överlämnas till beställaren enligt överenskommelse. Foton kan bifogas rapporten.


Dokumenterad egenkontroll av utförd tätskiktsinstallation. Dokumentet överlämnas till beställaren enligt överenskommelse. Foton kan bifogas rapporten.


Våtrumsintyg är obligatoriskt att överlämnas till konsument efter avslutat arbete där Konsumenttjänstlagen gäller mellan det GVK-auktoriserade företaget och uppdragsgivaren-konsumenten. Vid en kommersiell avtalsrelation, utgör kontraktshandlingarna dokumentation över garantiåtaganden etc, då överlämnas Våtrumsintyg enligt avtal.


Kontroller av tätskiktsarbeten utförs av oberoende kontrollanter, utbildade av GVK. En rapport överlämnas till beställaren med kopia till GVK och det GVK-auktoriserade företaget.  Du som beställare kan själv beställa en särskild kontroll av det utförda våtrumsarbetet. Läs mer på www.gvk.se. A B  s v e n s k  v å t r u m s k o n t r o l l ,  g v k info@gvk.se www.gvk.se


Förkontroll avser objekt Lgh/rum/plan Adress beställare   Nyproduktion Beställare eller beställares ombud  Telefon E-post beställare Golvyta m 2  Takhöjd m:


Annan avvikelse än ovan nämnda finns på:   golv  Vägg – Se beskrivning i bilaga  Inga avvikelser på golv - samtliga kontrollpunkter beaktade


Inga avvikelser på vägg - samtliga kontrollpunkter beaktade


Namn GVK-företag  Kopia överlämnad till beställaren Datum och underskrift av GVK-företag Datum och underskrift av beställare


Namnförtydligande GVK-företag  Namnförtydligande beställare Telefonnummer GVK-företag  Om beställares underskrift saknas ange hur överenskommelse skett E-post GVK-företag  Ange även datum och mellan vilka överenskommelsen skett


gvk-företag  vvs-företag  Beställare  Annan, ange namn: FörKONTrOLL – AVViKELsEr Inför tätskiktsarbete utgåvA 3, AprIl 2017, 1 sIdA


1. temperatur i underlag minst 10º C. 2. underlag max 85% rF, om inget annat avtalats. 3. vid tillskjutande fukt, ska detta tydligt framgå av beställning. 4. underlag fritt från hinder som försvårar montage av plastmatta eller tätskikt, till exempel installationsmodul med cistern för vägghängd toalettstol. 5. underlag förstärkt enligt gvks branschregler.


6. Beställd tröskel och dörrkarm monterad. 7. skivmaterial lämpligt för montage av plastmatta eller tätskikt, det vill säga kompatibelt. 8. Byggmaterial kontrollerat före installation. Inga synliga skador på materialet. 9. Beställt fönster monterat och möjliggör anslutning av tätskikt.  rör sticker upp mindre än 40 mm Vatten- och radiatorrör


Egenkontroll avser objekt Lgh/rum/plan Adress beställare   Nyproduktion Beställare eller beställares ombud  Telefon E-post beställare Golvyta m 2  Takhöjd m:


Förkontroll (GVK 1001) är utförd Tätskikt är en branschgodkänd produkt för våtrum och finns listad under Godkända produkter på gvk.se  (plastmatta som tätskikt, tätskiktsfolie, vätskebaserat tätskikt eller plastmatta som yt- och tätskikt)


Tätskikt på vägg är installerad med dokumenterad kompatibilitet för aktuellt underlag. Samtliga produkter i våtrumsinstallationen har monterats enligt leverantörens dokumenterade anvisning Typ av underlag Tätskikt (fabrikat och produktnamn)


Åtgång golv kg/m 2 alt l/m 2 Åtgång vägg kg/m 2 alt l/m 2 Typ av underlag Tätskikt (fabrikat och produktnamn)


5.  Tätskikt ansluter vattentätt mot rörgenomföring för duschblandare   Finns inte


6.  Tätskikt ansluter vattentätt mot rörgenomföring utanför duschplats eller motsvarande  Finns inte


7.  Tätskikt ansluter vattentätt mot toalett- och/eller avloppsrör   Finns inte 8.  Tätskikt ansluter vattentätt mot fönsterkarm   Finns inte


9.  Plastmatta - Monterad enligt anvisning  Ja  Nej  Kontrollerad täthet med GVK-pump (Plastmatta)  Innerhörn   Fog på golv  Sockelfog  Fog på vägg


10. Tätskiktsfolie - Monterad enligt anvisning  Ja  Nej 11. Vätskebaserat tätskikt - Monterat enligt anvisning  Ja  Nej


Egenkontroll - Inga avvikelser  Egenkontroll – Avvikelser finns – Se eventuella kommentarer och/eller foton i bilaga  Förkontroll (GVK 1001) – Avvikelser finns  Är åtgärdade  Är inte åtgärdade – beskriv nedan


Tätskiktsleverantörens monteringsanvisningar  Bild/bilder, exempel: USB eller utskrift


Namn GVK-företag GVK-behörighetsbevis nr/företagets Telefonnummer GVK-företag EGENKoNTroLL – KVALiTETsDoKumENT Vid utfört tätskiktsarbete


A B  S V E n S K  V å T r u M S K o n T r o l l ,  G V K info@gvk.se www.gvk.se uTGåVA 2, APril 2017, 1 SidA Golv  Typ av underlag (Betong, träbjälklag eller annat) Tätskikt (fabrikat och produktnamn)


1.  Golvet lutar mot golvbrunn (bakfall förekommer inte i någon del av utrymmet)  Finns inte


2.  Tätskikt ansluter vattentätt mot golvbrunn  Finns inte 3.  Tätskikt ansluter vattentätt mot toalett- och/eller avloppsrör  Finns inte


AB Svensk Våtrumskontroll Box 4604, 116 91 Stockholm Mer information om GVK kan du läsa om i Telefon: 08-702 30 90, fax: 08-644 43 47 SÄKRA VÅTRUM eller genom att besöka E-post: info@gvk.se vår hemsida www.gvk.se Beställare Förnamn Efternamn Adress Postnummer Ort Telefon: 07 0-1234567


Telefon: 0 70-1234567 E-post: Förnamn.efternamn@företag.nu


☒ Installationen har inga avvikelser enligt GVK:s branschregler ☐ Installationen har avvikelser enligt GVK:s branschregler


Box 4604 | 116 91 Stockholm | telefon 08-702 30 90 | info@gvk.se | www.gvk.se VÅTRUMSINTYG Kvalitetssäkrad våtrumsinstallation företAG


Är ett Gvk-AuktoriSerAt företAG oCH intYGAr HÄrmeD Att ArBetet Är utfört enliGt Gvk:S GÄllAnDe BrAnSCHreGler intYGSGivAre nAmnförtYDliGAnDe ort oCH DAtum oBJekt   inStAllAtionen HAr inGA AvvikelSer enliGt Gvk:S BrAnSCHreGler


inStAllAtionen HAr AvvikelSer enliGt Gvk:S BrAnSCHreGler   Se BifoGADe kvAlitetSDokument Egenkontroll Dokumenterad Egenkontroll på utförd tätskiktsinstallation.


Våtrumsintyg Dokumenterat våtrumsintyg på utförd tätskiktsinstallation.


Förkontroll - Avvikelserapport Dokumenterad Förkontroll för att kontrollera förutsättningar för att installera tätskikt i enlighet med GVKs branschregler.


Våtrumsanmälan Våtrumsanmälan är obligatoriskt att fylla i för GVK-auktoriserade företag och möjliggör att GVK kan göra stickprov på tätskiktsinstallationen.


Alkaliebeständighet Ämnens motståndsförmåga mot inverkan av alkali (alkalisk miljö, högt pH). AMA Hus Allmän material- och arbetsbeskrivning för husbyggnadsarbeten.


Avjämningsmassa Cementbaserat spackel som används för golvavjämning och vid fallspackling i tjockare skikt. Bakfall Golvet lutar åt fel håll så att vattnet inte kan rinna mot golvbrunn.


Bom Defekt hos golv som uppstår när vidhäft- ningen mellan två skikt har upphört, till ex empel mellan underlag och ytmaterial.


Buktighet Linjes eller ytas avvikelse från ett givet plan. Deformationsupptagande skikt Ett tjockare tätskikt som kan ta upp rörel- ser i underlaget. Till exempel plastmatta eller annat deformationsupptagande tätskikt. Designbrunn Normalt en väggnära brunn men kan också vara en spärränna.


Dubbellimning Bestrykning med fästmassa eller lim på såväl underlag som beläggningsmaterial och omedelbar sammanfogning.


Enkellimning Limning genom bestrykning av fästmassa eller lim på enbart en av två ytor som ska sammanfogas. Fall Lutning mot golvbrunn så att vattnet rinner mot golvbrunnen.


Formtolerans Största tillåtna avvikelse från given form, såsom krokighet, buktighet, skevhet, vinkelavvikelse och lutning. Fukthalt Vikt av förångningsbart vatten per kubik- meter material.


Fuktkvot Viktprocent fukt räknat på material i torrt tillstånd, anges i procent per kg.


Fuktskydd Samlingsnamn för olika typer av material med syfte att minska eller stoppa fukt- vandring.


Fuktspärr Även kallat luftspaltsbildande skikt, är ett skikt som ska hindra både skadlig ångtransport/diffusion, ångkonvektion samt kapillärsugning. Skiktet kan bestå av exempelvis plastfolie eller luftspaltbildan- de skivor av HD polyeten eller polypropen. Ej att förväxla med fuktisolering.


Fuktsäkerhetsprojektering Systematiska åtgärder i projekterings- skedet som syftar till att säkerställa att en byggnad inte får skador som direkt eller indirekt orsakas av fukt. I detta ske- de anges även de förutsättningar som gäller i produktions- och förvaltnings- skedet för att säkerställa byggnadens fuktsäkerhet.


Fukttillstånd Nivå på fuktförhållanden i ett material. Fukttillståndet för material kan beskrivas som fukthalt, fuktkvot, relativ fuktighet mm.


Förhöjningsring Vertikal distans som används för att möj- liggöra anslutning av tätskiktet i golvbrun- nen när golvbrunnen är för lågt monterad (d.v.s. övre kant ej i nivå med angränsande tätskikt).


Häftlimning Enkellimning vid vilken materialet monte- ras först sedan vattnet i limskiktet i det närmaste har avdunstat.


Klämring Anordning för att hålla tätskiktet på plats i golvbrunnen så att läckage och kapillär- vandring förhindras.


Kontaktlimning Limning genom bestrykning av såväl underlag som beläggningsmaterial och sammanläggning först efter det att limytorna blivit handtorra.


Kritiskt fukttillstånd Gräns för vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls.


Kälfog De två delarna som ska skarvas och svet- sas ihop möts vinkelrät, dvs. i 90 graders vinkel, och således i två skilda plan. Me- toden är inte tillåten för plastmatta enligt GVK. Se stumfog avseende skarvning av plastmatta genom svetsning. Migrering Kemisk kulörförändring hos produkt genom kontakt med och påverkan från annan produkt.


PVC Polyvinylklorid, polymer uppbyggd av monomeren vinylklorid. PVC ingår tillsammans med mjukgörare, fyllmedel, stabilisatorer och färgämnen i PVC-plast för golv- och väggmattor i våtrum m.m.


RBK Rådet för Byggkompetens, bland annat fuktmätning. Relativ fuktighet Luftens verkliga fuktinnehåll i förhållande till luftens fuktinnehåll i mättat tillstånd. Mäts också till exempel i betong. Relativ fuktighet anges ofta som % RF.


Rörenomföringshylsa Rörgenomföringshylsa är vanligtvis ett PP-rör. Hylsan ska ha en slät yta för an- slutning mot tätskiktet. Spackel Används för bland annat finspackling av väggar och golv i tunna skikt.


Spärränna Långsmal golvbrunn, som exempelvis placeras avskiljande, mellan duschplats och övrigt badrumsgolv.


SS-EN 1253 Standard – europanorm som golvbrunnar ska vara testade enligt, Avlopp - Brunnar för byggnader (tidigare NKBs produktre- gelnummer 17).


Storformatig platta En keramisk platta anses vara stor- formatig om den är, till ytan, ca* 900 cm2 eller större.


Stos Adapter eller fast ingjutet WC- och tvätt- ställsavlopp. Är också tätningsanordning för tappvatten- och radiatorledning.


Stumfog De två delarna som ska skarvas och svet- sas ihop möts i samma plan. Toalettrum/WC Ett rum med en toalett. Rummet rengörs normalt med vatten, därför finns krav på tätskikt på golv med uppvik på vägg.


Toleranser Tillåtna måttavvikelser från det önskade optimala måttet på ritningen. Tunnskiktskonstruktion Kakel- eller klinkerplatta som applicerats med utkammad fästmassa. Tätskiktsmassa Boverkets benämning. Motsvarar vätske- baserat tätskikt.


Tätskikt Det skikt som ska hålla tätt på golv och vägg, till exempel plastmatta, tätskiktsfo- lie eller vätskebaserat tätskikt eller målad vägg.


Tätskiktsfolie Ett tätskikt som består av heltäckande duk som är både vattentät och ångtät och vilken monteras med till exempel golv- och vägglim, vätskebaserat tätskikt eller 2-komponent cementbaserat tätskikt.


Undergolv Stomme, bärande golv, som utgör under- lag för golvbeläggning. Se även bjälklag. Vattenbeständighet Förmåga hos ett material att motstå på- verkan av vatten.


VVS-Skruv Helgängad skruv, kullerförsänkt huvud med grova och skarpa gängor. För tyngre montage direkt i trä- och stålregel samt tillsammans med plugg i övriga material. Skruven är lämplig i fuktig och aggressiv miljö. Material: Rostfritt stål – A2-65


Våtutrymme Utrymme där golv och/eller vägg utsätts för vattenbegjutning, till exempel badrum, duschrum eller tvättstuga.


Våtzoner GVK delar in våtrummet i våtzon 1 och våtzon 2. Våtzon 1 är duschplats eller motsvarande, + 1 m på vägg (om dusch är placerad mot yttervägg räknas hela väggen som våtzon 1) och hela golvytan med uppvik. Övrig väggyta räknas som våtzon 2.


Väggnära golvbrunn Golvbrunn som får placeras närmare vägg än 200 mm och som till utseende och kon- struktion är avsedd att placeras nära vägg. Väggbrunn Brunn som monteras i väggen där av- loppet och vattenlås placeras i väggens konstruktion.


Vätskebaserat tätskikt Ett tätskikt som levereras i flytande form i tät behållare. Tätskiktet appliceras med till exempel roller eller pensel, ofta i flera la- ger och kompletteras med förstärkningar med till exempel remsor vid hörn. Väv och målade ytor. Se www.vatrumsmalning.se


Ytjämnhet Mått på en ytas finhetsgrad, släthet. En knagglig betongyta har dålig ytjämnhet men kan ha god ytplanhet. Ett golv med slät plastmatta som lagts på ett buktigt betongunderlag har god ytjämnhet men dålig ytplanhet.


Ytskikt Keramiska plattor eller plastmatta eller målad vägg. Ånggenomgångsmotstånd Skikts förmåga att hindra vattenånga att transporteras i gasfas genom skiktet. Ånggenomgångsmotståndet uttrycks i [s/m].


Ångspärr Materialskikt avsett att hindra transport av ånga orsakad av diffusion eller konvektion. Överlappsfog De två delarna skarvas med överlapp och de överlappande kontaktytorna fogas tillsammans genom limning.


Tätskiktsgarantier riktlinjer - Exponerade tätskikt

Exempel på ansvarsutfästelse för exponerade tätskikt (yttertak) Ansvarsutfästelse lämnas endast för taktäckningar med tätskikt som upp- fyller samtliga krav i dessa riktlinjer.


Gällande riktlinjer för TÄTSKIKTSGARANTIER™, materialleverantörens anvisningar och AMA Hus gäller i nämnd ordning.


Vid mekanisk infästning av tätskikt ska vindlastberäkning utföras och infästningsplan upprättas enligt Eurokod


SS-EN-1991-1-4. Infästningsplan ska bifogas beställning av ansvars- utfästelse. Ansvarsutfästelse ska utfärdas och överlämnas till samtliga fastigheter/ fastighetsägare. Detta är viktigt att tänka på vid till exempel villor och radhus, även om dessa har sammanhängande takytor.


Med exponerade tätskikt (yttertak) avses konstruktioner där tätskiktet är placerat överst i takkonstruktionen, alltså utan något ovanpåliggande material. Dock omfattas även tätskikt med överbyggnad av moss-sedum, singel eller trätrall av riktlinjerna för exponerade tätskikt.


OBS! För inbyggda tätskikt gäller speciella riktlinjer. Kontakta AB Tätskiktsgarantier i Norden för mer information.


2  Materialkrav tätskikt och regler för  godkännande Tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER TM är anpassade för nordiskt klimat. De uppfyller samtliga i detta avsnitt angivna krav.


Naturlig påfrestning Kritisk egen- skap Provningsmetod Krav Underlag: Isolering (cellplast och mine- ralull) med ytkom- pressions- hållfasthet >60kPa


Underlag: betong, lättbetong, cellglas, träpanel, råspont och material som bedömas lika kompressionshåll- fasthet samt renovering på befintlig taktäckning.


Flytande vatten Vattentäthet EN 1928:2000, A Tät vid 10 kPa Tät vid 10 kPa Brand Flygbrands- spridning ENV 1187, 2002, Metod 2 BROOF (t2) för avsedda underlag


Vindlaster Tätskiktets hållfasthet inkl. infäst- ningar ETAG 006, 5.1.4.1 Infästningsplan ska upprättas så att kraven enligt EKS uppfylls


EN 12730, Metod A (underlag av cellplast, minst 60 kPa) Isbelägg- ningar Töjbarhet i kyla med bibehållen täthet Skarvars be- ständighet Dimensions- stabilitet/ krympkraft


Tätskikt ska uppfylla brandteknisk klass BROOF(t2) enligt ENV 1187 metod 2.


Deklaration av brandegenskaper görs med hjälp av en kod där siffrorna 1, 2, 3 och 4 anger på vilka underlagstyper produkten uppfyller kraven enligt brandklass BROOF(t2).


Produkten genomgår accelererad åldring enligt EN 1296 i 24 veckor (ej granulatbelagda produkter genomgår även accelererad provning enligt ISO 4892-2 i 5000 h) och testas sedan enligt följande.


Remsor som ingår i tätskiktssystemet ska uppfylla motsvarande brand- klass som tätskiktet. Materialet ska provas på både brännbart och obrännbart underlag om det ska kunna användas på dessa typer av underlag. För att erhålla full brandklassning av materialet på samtliga underlag måste godkänt resultat visas för både cellplast samt mineralull. Regelverket godtar provning på träspånskiva 680 kg/m³ för godkännande på träpanel ≥480 kg/m³.


OBS! För den nordiska marknaden gäller enbart ENV 1187 metod 2 som betecknas BROOF (t2).


Krav på säkerhet i händelse av brand regleras enligt krav i Lag 1994:847 om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL) § 2 samt enligt Boverkets föreskrifter BBR 5:221 Brandtekniska egenskaper.


Hållfasthet mot vindlaster Bibehållen elasticitet och töjbarhet efter åldring EN 12311-1 Töjbarhet max 50% förändring. Draghållfasthet inom 80-150% av ursprungligt värde Bibehållen elasticitet Töjbarhet i kyla med bibehållen täthet EN 13897 5% vid -10°C


1 Isolerskiva av EPS, 20 kg/m 3 (ej flamskydds- behandlad) EPS eller XPS Cellplast ≥ 15 kg/m 3 PIR 2 Isolerskiva av mineralull, 150 kg/m 3 Mineralullsboard ≥ 110 kg/m 3


4 Silikatskiva, 680 kg/m 3 Betong, Lättbetong, Cellglas


Samtliga tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™ ska vara registrerade i BASTA. Produkter registrerade i denna databas får inte innehålla ämnen med farliga egenskaper i halter över vissa nivåer. Kraven ansluter helt till regelverket och tillämpningen av den europeiska kemikalieförordningen REACH. Det innebär att om du väljer en produkt som är registrerad i BASTA kan du vara säker på att du följer den rådande lagstiftningen och tillämpning av regelverk för kemikaliehantering inom EU. Läs mer om egenskapskriterierna för registrering i BASTA på www.bastaonline.se.


BASTAonline AB är ett icke vinstdrivande bolag som ägs gemensamt av IVL Svenska Miljöinstitutet och Sveriges Byggindustrier. Det har som mål- sättning att påskynda utfasningen av farliga ämnen från byggprodukter. Byggvarudeklaration ska finnas för samtliga tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™.


Produkten ska märkas enligt följande så att det tydligt framgår på vilket underlag den är godkänd att monteras:


Anger på vilket underlag tätskiktet klarar mekanisk påverkan enligt EN 12730 metod A. Klass A = Mjuka underlag, Klass B = Hårda underlag. Se detaljerad information i första tabellen, avsnitt 2.1


Anger på vilka underlag tätskiktet uppfyller brandteknisk klass BROOF(t2) enligt ENV 1187 metod 2.


Tätskikt godkänt på underlag av mineralull TKY-A-0234 Tätskikt godkänt på underlagstäckt råspont TKY-B-0034 Tätskikt godkänt för omläggning på befintlig takpapp TKY-B-0034


Produkten ska märkas så att det är möjligt att på monterad produkt fast- ställa vem som tillverkat produkten och tillverkningsdatum.


CE-märkning är en viktig del av EUs produktlagstiftning som omfattar bland annat byggprodukter, elprodukter, maskiner, leksaker och personlig skyddsutrustning. De säkerhetskrav som ställs på byggprodukter regleras av Byggproduktförordningen (EU nr 305/2011). Tillverkaren intygar att säkerhetskraven uppfylls genom att upprätta en prestandadeklaration, samt genom att sätta CE-märket på produkten. Byggprodukten kan då marknadsföras på den gemensamma marknaden. Det innebär att CE- märket inte är en kvalitetsstämpel för produkten utan en möjlighet att sälja produkter fritt i Europa.


Även om tätskiktet är CE-märkt är det särskilt viktigt att kontrollera att produkten uppfyller de lagstadgade brandkrav som ställs på tätskikts- materialet. Produkten eller systemet ska motsvara brandklass BROOF (t2) testad på aktuellt underlag. Prestandadeklaration (DoP) ska finnas för samtliga tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™.


Respektive leverantör som önskar erhålla ett godkännande för en pro- dukt ska kunna visa Tekniska kommittén inom AB Tätskiktsgarantier i Norden att ovanstående materialkrav är uppfyllda. Fortlöpande kontroll görs. Godkännandebevis som underlag gäller tills löptiden tar slut. Ett P-märke är ett tillräckligt underlag för att produkten ska kunna anses som godkänd.


Egentlig förnyelse av godkännandet erfordras inte, med mindre än att godkännandet dragits in eller att leverantören genomfört en förändring av produkten.


Monteringsanvisning ska finnas tillgängliga för samtliga godkända pro- dukter. Anvisningarna ska vara utformade för att fungera i vårt nordiska klimat.


VD för AB Tätskiktsgarantier i Norden kan tillsammans med Tekniska kommittén besluta om indragande av godkännande om: 1. Det har framkommit att produkten inte uppfyller ställda krav.


2. Upprepad provning bekräftar att produkten inte uppfyller ställda krav.


3. Leverantören inte lyckas åtgärda problemen inom tre månader. Om  produkten har fallerat vid provning efter åldring godtas dock att tiden  för åtgärdande förlängs till 9 månader. Härvid accepteras även acce-  lererad provning vid 80°C i 12 veckor. Produkten får säljas under den  tid som ges för att lösa problemen (dvs från konstaterande enligt  punkt 2 till att kraven återigen uppfylls).


Följande tätskiktssystem uppfyller kraven enligt riktlinjer för TÄTSKIKTS- GARANTIER TM . Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.151 i AMA Hus 14) Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.152 i AMA Hus 14)


Enlagstäckningar av SBS-modifierad bitumenduk på yttertak (JSE.453 i AMA Hus 14)


Brandklasserna avser när tätskikt appliceras direkt mot angivet un- derlag. Ev. kan brandklassen än- dras genom att till exempel lägga en YAM 2000 mellan tätskiktet och underlaget. Kontakta materialleverantören för information.


För tak med listtäckning eller slättäckning vid lutning större eller lika med 1:4 (14°) accepteras tätskikt uppbyggda av ett lag helklistrad, eller meka- niskt infäst och skarvklistrad SEP 4800. Gäller endast för underlagstäckt trä eller likvärdigt.


Ovan produkter med skyddsbeläggning typ Noxite eller Lessnox omfattas också av TÄTSKIKTSGARANTIER™. Produkter som klistras i varmasfalt ska ha sandad undersida (inte plastad undersida).


Ett 2-lagssystem är ett säkrare system då samtliga arbetsmoment utförs i dubbla skikt/lager. Det kan vara lämpligt att använda 2-lagssystem i fall då takytor är svåråtkomliga för åtgärder, till exempel tak med solpaneler, tak med överbyggnad av sedum, singel trätrall, eller på byggnader med säskilt stora ekonomiska värden eller kulturvärden.


För att kunna utföra ett korrekt montage av tätskikt måste det finnas byggtekniska förutsättningar för detta. Det kan till exempel vara underlag, bärande konstruktion, dimensionering och placering av takavvattning, ångspärr etc.


Arbeten som ingår i dessa byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entreprenörer än takentreprenören, till exempel stom- eller bygg- entreprenörer.


Då dessa byggtekniska förutsättningar följer AMA Hus och andra bransch- regler förutsätts det att dessa är utförda på rätt sätt när tätskiktsarbetet ska utföras. Det förutsätts (dvs åligger inte takentreprenören att kontroll- era) att dessa arbeten är utförda på rätt sätt. Upptäcker takentreprenören att något avviker från det som beskrivs i byggtekniska förutsättningar ska takentreprenören underrätta sin beställare om detta. Rör, ventilationsledningar, kablar förläggs under yttertak.


Rekommendation: Minsta rekommenderade taklutning vid nyproduktion är 1:40.


Bärande konstruktion (trp, betong etc.) ska ha maximal nedböjning på 30 mm (enligt Eurokod SS-EN-1991-1-4). Bärande konstruktion av trp ska ha en tjocklek av minst 0,65 mm (enligt Eurokod SS-EN-1991-1-4).


Tak eller bjälklag ska utformas så att det undantagsvis kan bildas max 30 mm kvarstående vatten (med hänsyn tagen till eventuella nedböjningar och laster).


Vid nyproduktion ska takplan upprättas som redovisar skyddsanordningar och tillträde till yttertak för reparation och underhåll (taksäkerhet).


Före omläggning av befintligt tätskikt ska orsaker till eventuella skador i det befintliga tätskiktet klarläggas och åtgärder ska vidtas för att förhin- dra att skada uppstår på nytt.


Fritt mått (avstånd) mellan genomföringar, hinder, uppbyggnader och liknande ska vara minst 300 mm. Tätt sittande genomföringar ska byggas ihop till en gemensam större genomföring.


Fritt mått (avstånd) mellan rörgenomföringar där gummi- stosar används ska vara minst stosens totala diameter +200 mm.


Sarg till takljuskupoler, takluckor, takfönster och liknande ska vara minst 200 mm hög ovan takyta (enligt AMA Hus HSD.1441).


Plywoodskivor till fristående uppbyggnader över rörelsefogar och liknande bör ha en minsta tjocklek av 21 mm. Plywoodskivor på vägg, sarg och liknande, eller till spikbart underlag, ska vara minst 15 mm tjocka (enligt AMA Hus KEB.18).


Takavslutning vid hängskiva och liknande bör utföras med snedsågad (fasad) träregel minst 45 x 90 mm. Träregeln ska vara fäst i underlaget.


Rörledningar för avvattning, ventilation, elkablar och liknande ska förläg- gas under yttertak/ytterbjälklag (inte på bjälklaget eller i takisoleringen).


Underlag ska vara rent och fritt från vatten, is och snö vid montering av tätskikt. Vid klistring/svetsning av tätskikt ska underlaget vara torrt. Underlag ska vara utfört så att genomtrampning inte kan ske. Underlag för tätskikt ska ha en ytjämnhet motsvarande brädriven betong.


Nivåskillnader större än 5 mm i till exempel elementskarvar ska vara ut- jämnade med bruk i lutning 1:15 så att jämn övergång erhålls. Utjämning- en utförs med betong, cement- eller bitumenbaserade produkter beroen- de på nivåskillnadens storlek. Flytspackel ska inte användas i kombination med bitumenbaserade tätskiktsprodukter. Fogbredder får inte överstiga 12 mm.


Underlag av betong ska vara yttorr och förbehandlad med asfaltprimer vid svetsning av tätskikt. Eventuell gjuthud på betong ska avlägsnas genom blästring. Underlag av betong får inte ha större ytråhet än 1,5 mm.


Omläggning av tak med befintligt tätskikt av takduk


Vid omläggning av tak med tätskikt av takduk (PVC, EPDM, ECB, etc) bör alltid 20 mm Takboard av mineralull läggas mellan nytt och befintligt tätskikt. Minsta krav vid omläggning av tak med tätskikt av PVC-takduk är migreringsspärr av polyester, polypropen eller mineralfiberfilt med en minsta vikt av 150 g/m 2 . Migreringsspärr ska läggas med minst 100 mm överlapp.


Befintlig takduk ska slitsas/skäras upp för att frigöra spänningar samt skäras bort helt från vertikala ytor (uppdragningar).


Underlag av trä ska vara täckt med byggpapp kvalitet YAM 2000, YAP 2200 eller YEP 2500. (se AMA Hus JSB). Byggpapp ska vara infäst enligt AMA Hus JS.


Rekommendation:  Lägg underlagstäckning i samma riktning som tätskiktsmattan – från nock till takfot.


Underlagsduk typ JSC.61 får inte utgöra underlag för tätskikt. Underlag av träpanel eller plywood ska täckas med byggpapp i anslutning till att bräder eller skivor monteras (se AMA Hus JSB.1). Förutsatt att montage av tätskiktet sker i direkt anslutning till montering av råspont eller plywoodskivor (råspont/plywoodskivor ska hållas fria från neder- börd) kan man frångå kravet i AMA Hus och montera tätskiktet direkt på träunder- laget utan underlagstäckning.


Defekter i byggpapp, till exempel veck och blåsor, ska justeras innan tätskiktet monteras. Underlag av underlagsspont ska ha en tjocklek av minst 23 mm.


Underlagsspont ska ha en målfuktkvot som högst motsvarar 16% och torkningskvalitet enligt SS-EN 14298:2004. Ytfuktkvoten ska vid inbygg- nad vara högst 18% (AMA Hus HSD/GSN). Med målfuktkvot menas den fuktkvot som ett virkesparti torkas till i ett sågverk och som partiet ska hålla vid leverans ifrån sågverket, fastställs och dokumenteras vid an- komstkontroll på byggarbetsplatsen. Ytfuktkvoten visar på om ytan kan ha fuktats upp till exempel genom nederbörd, felaktig lagring eller att virket placerats i kontakt med blöt betong. Virke som blivit blött måste torkas eller kasseras, fastställs och dokumenteras innan installation av tätskikt. Fuktmätning och dokumentation utförs enligt AMA Hus 14 YSC. 122. Ansvaret för fuktmätning av underlagsspont åligger den entreprenör som monterat underlagssponten.


Underlagsspont ska vara av lägsta sort G4-2 eller G2-2, enligt SS-EN 1611 (AMA Hus 14 HSD.1). Montering av underlagsspont ska utföras enligt AMA Hus 14 HSD 133. Vid förtillverkade luckor ska virket vara underlagsspont av lägsta sort G4-3 eller G2-3 enligt ss-EN 1611-1 (AMA Hus 14 GSN.18). Montering av förtillverkade luckor ska utföras enligt AMA Hus 14 GSN 18.


Underlag av plywood ska ha en tjocklek av minst 18 mm, hållfasthets- klass minst P30 och ytfaner lägst klass III.


Tätskiktsmatta som mekaniskt infästs på underlagstäckt trä ska sträng- svetsas mitt i våden för att undvika veckbildning. Detta gäller inte bitumendukar.


Isolerskivor ska vara monterade enligt tillverkarens anvisningar. Isolerskivor ska fästas in mekaniskt i underlaget enligt till- verkarens anvisning.


Isolering av cellplast (EPS eller XPS) ska ha en densitet av minst 15 kg/m 3 . Skivorna ska alltid täckas av ett lager 20 mm takboard av mineralull. Se rekommendationer i skriften ”EPS i tak”, utgiven av Plast och Kemiföretagen, samt AMA Hus IBG.22


Isolering av mineralull ska ha en densitet av minst 110 kg/m 3 . Vid isolering med cellplast i ett lag ska skivornas kanter vara falsade. Vid isolering i två eller flera skikt ska skivorna i respektive skikt vara förskjutna minst 300 mm.


Cellplastskivor ska föreleverans ha kontrollerats så att funktionellt påverkande krympning har avslutats.


Beakta isoleringsleverantörens krav på tjocklek på isolerskivorna i förhållande till avstånd mellan profiltoppar på TRP-plåt.


Kompakttak innebär system för yttertak och ytterbjälklag där tätskikt och isolering (cellglas eller PIR) är kompakt hopklistrade med varandra och till underlaget.


Övre lag tätskikt. SEP 4000 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 hel- eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag. Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som helklistras i varmasfalt.


Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


1-lagstäckning Tätskikt ska vara SEP 5500 TKY-A helsvetsad. Cellglas ska toppstrykas med varmasfalt cirka 2 kg/m 2 . Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


2-lagstäckning Övre lag tätskikt ska vara SEP 4000 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 helsvetsad eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag.


Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som hel- klistras i varmasfalt. PIR hel- eller fogklistras enligt isoleringsleverantörens anvisningar.


Mellan underlag och PIR-isolering ska en YEP 2500 helklistras i varmasfalt (alt. YEP 3500 helsvetsas).


OBS! Ångspärr YEP 2500 ska klistras upp på väggar och liknande till höjd så att tätskikt kan klistras/ svetsas ihop med ångspärr minst 100 mm. 100 mm


Skarvar som tätas med dubbelhäf- tande skarvband eller tejp ska ut- föras med minst 200 mm överlapp.


Skarvar utan dubbelhäftande skarvband eller tejp utförs med minst 500 mm överlapp. (Se AMA Hus JSF.55) 4.3  Luft- och ångspärr (plastfolie eller bitumen)


Ångspärr av PE-folie ska uppfylla krav enligt SPCR 128 (P-märke).


Ångspärr av PE-folie bör ha en tjocklek av 0,20 mm vid platsbyggda konstruktioner för att minska risken för skador under byggtiden.


Ångspärr av bitumen ska ha ånggenomgångsmotstånd på minst 1,5 x 10 6  s/m (motsvarar sd = 37,5 m). YEP 2500 uppfyller detta krav. Skarvar ska ha överlapp minst 80 mm och vara klistrade i varmasfalt. Vid användning av YEP 3500 ska skarvar svetsas. Ångspärr på underlag av betong eller lättbetong ska placeras direkt mot underlaget.


Ångspärr på underlag av trp-plåt kan placeras direkt mot plåten eller mellan två isolerskikt (minst 2/3 av det totala isolervärdet över ång- spärren). Detta alternativ är att föredra eftersom samtliga skarvar i ångspärren ligger klämda.


Då stöd för solpaneler, trätrall, aggregat och liknande ställs på tätskikt är det viktigt att underlaget/isoleringen är dimensionerad så att stöden inte sjunker ner – underlaget ska alltså vara stumt och tåla belastningen över tid. Stöd ska vara utformat så att avvattning inte hindras.


Under stöd ska en extra bit tätskikt i kvalitet SEP 5500 TKY-A läggas ut på tätskiktet (tätskiktet ska nå minst 200 mm utanför stödet på alla sidor).


Vid montering av solfångare på yttertak ska konstruktör utföra snö- och vindlastberäkning. Systemet ska vara dimensionerat så att inte laster och/eller vibra- tioner under bruksskedet skadar tätskiktet och/eller eventuellt underliggande isolering.


Med utvändig avvattning avses då stuprör leds på utsida av byggnad. Regn- och smältvatten leds då via fotplåt/hängränna ner i stuprör placerade på utsida fasad. Tätskikt ansluts mot fotplåt enligt kap 6.


Med invändig avvattning avses att avlopp dras inne i byggnaden. Regn- och smältvatten leds via takbrunnar ner i stuprör/avloppsledningar inne i byggnaden. Takavvattning ska dimensioneras enligt SS 824031 och SS EN 12056-3.


Vid nyproduktion ska eftersträvas att kvarstående vatten blir minsta möjligt. Hänsyn ska tas till konstruk- tionens nedböjningar och laster under bruksskedet.


Kvarstående vattensamlingar med djup över 30 mm ska åtgärdas med installation av nya takbrunnar alternativt uppbyggnader.


Ovanför hinder bredare än 1,2 m ska vattenavledande uppbyggnad utföras. Genomföringar och liknande ska inte placeras i takets ränndalar/vattengångar. Brunn och bräddavlopp ska monteras med rörlig anslutning mot fast avloppsrör.


Tak kan avvattnas med invändiga eller utvändiga avlopp.


Dimension på takbrunnar/bräddavlopp/rörledningar bör aldrig understiga ø75 mm. Detta för att minska risken för att löv och skräp ska sätta igen systemet. Vattenavrinning får inte hindras i ränn- dalar och vattengångar.


Varma yttertak, takterrasser och omvända tak bör alltid ha invändiga, varma avlopp.


Låglutande tak (under 14°) – även kalla sådana – bör ha varma avlopp. Branta (> 14°) kalla tak kan ha utvändiga, kalla avlopp (fotplåt/häng- ränna).


Undvik avvattning av isolerade tak med utkastare/sargbräddavlopp ge- nom takkrön/sarg. I varma tak förekommer värmetransport genom takkonstruktionen vilken smälter snön närmast takytan även om det är minusgrader utomhus. Vid invändiga stuprör kan detta smältvatten avledas genom stuprören som också är varma.


Om ett varmt tak däremot förses med utvändiga stuprör måste smältvatt- net passera en kall takfot/utkastare. Vattnet kommer då att frysa till is och hindra avvattningen från taket med stor risk för skador på byggnaden som följd.


I ett kallt tak har takytan samma temperatur som luften och snö smälter endast vid plusgrader eller då solen skiner på taket. Takytan och takfoten får då normalt samma temperatur och smältvattnet ska inte kunna frysa till is vid takfoten. Utvändiga stuprör fungerar därför normalt vid kalla tak.


+ Vid invändiga avlopp kan smält-  vatten avledas ner i avlopp utan  risk för igenfrysning vintertid.


Takbrunn med sidoutlopp - dras under bjälklag atill utvändigt stuprör Olämpligt utförande! –  Risk för igenfrysning vintertid (speciellt på norra fasaden).  Stuprör måste förses med värmekabel.


-  Risk för kondensutfällning i vägg där tappstycke går  genom väggen. –  Risk för vattenskador i vägg beroende på läckage mellan  utkastare och fasad (utsida vägg). Tätning mellan utkas-  tare och fasad på utsida är mycket viktig! –  Svårt att utföra framtida renovering då tak måste brytas  upp för att byta takbrunn.


Takbrunn med sidoutlopp - dras i takisolering till utvändigt stuprör Olämpligt utförande!


–  Risk för igenfrysning vintertid (speciellt på norra fasaden).  Stuprör måste förses med värmekabel.


–  Risk för kondensutfällning i vägg där tappstycke går  genom väggen samt i tak runt tappstycke i takisolering  (svårt att utföra isolering runt tappstycke i takisolering).


–  Risk för vatttenskador i vägg beroende på läckage mellan  utkastare och fasad (utsida vägg). Tätning mellan utkas-  tare och fasad på utsida är mycket viktig! –  Svårt att utföra framtida renovering då tak måste brytas  upp för att byta takbrunn.


–  Risk att tappstycke i takisolering skadas vid mekanisk  infästning av tätskikt/isolering.


–  Rörelser mellan tak/vägg ger påfrestningar på tätskikts-  anslutning mot rostfri fläns till utkastare och ökar risk för  läckage.


–  Risk för kondensutfällning i vägg där tappstycke går  genom väggen. –  Risk för vattenskador i vägg beroende på läckage mellan  utkastare och fasad (utsida vägg). Tätning mellan utkas-  tare och fasad på utsida är mycket viktig!


På tak med invändiga varma avlopp leds regnvatten från takytorna ner till ränndalar, i vilka takbrunnarna är placerade.


Ränndalar bör alltid utföras med horisontell botten (dvs. utan uppbygg- nad av fall mellan brunnarna med sk. ränndalskilar). Vattnet ska kunna rinna fritt i ränndalen. Skulle en takbrunn sättas igen ska vattnet utan hin- der kunna rinna vidare till nästa takbrunn. Dessutom kan bräddavloppet i detta fall betjäna en större del av taket (flera takbrunnar).


Om skräpsilen till en takbrunn sätts igen och vattnet inte kan rinna ner i takbrunnen bildas en sjö på taket. Vattendjupet kommer att öka tills vatt- net svämmar över till ett angränsande fält eller når ett bräddavlopp.


Erfarenheten från de senaste årtiondena har visat att försänkta ränndalar är ett sämre alternativ. I flera fall har det visat sig att den fryser igen och därmed hindrar avvattningen till takbrunnarna. I vissa fall har rännan till och med sprängts av isen. Den försänkta rännan blir också en uppsam- lingsplats för skräp som sätter igen takbrunnarna. Dessutom ökar svårig- heten för tätskiktsarbetet med större risker för läckage som följd.


Det är tydligt att den typ av ränndalsuppbyggnad som fungerar bäst är den där man låter två takytor mötas i en vinkel utan vare sig uppbygg- nader/kilar eller försänkningar.


C. Motfallstak med ränndalskilar. (fall mot takbrun- nar i ränndalen) Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Takbrunnar kan samverka – bräddavlopp kan betjäna flera takbrunnar. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Fotränna ska monteras ovanpå färdig taktäckning och täckas in med samma tätskiktstyp som taktäckningen.


Om taket har taksprång kan man utföra en fotränna som leder vattnet till takbrunnarna. Fotrännan måste ligga över den uppvärmda delen av taket.


1. Transportera bort vatten från taket vid skyfall och då det ordinarie systemet inte räcker till samt i de fall som det ordinarie systemet inte fungerar (till exempel vid stopp i takbrunnar/ledning/stam).


2. Signalera om den primära takavvattningen inte fungerar (till exempel vid stopp i brunnar/ledning/stam) så att åtgärder snabbt kan sättas in utan att takkonstruktionen tar skada. Bräddavlopp ska placeras 50 mm över takets lågpunkter (brunnarna).


Bräddavlopp som ansluts till markytan med ledning ska anordnas så att vattenutströmning kan observeras och så att ingen olägenhet uppstår när bräddavloppet träder i funktion.


Sargbräddavlopp (genom takkrön/sarg) utan anslutning till mark, ska anordnas så att det inte uppstår risk för igenfrysning vintertid och så att det inte uppstår risk för personskador eller missfärgning av fasad när bräddavloppet träder i funktion.


Ränndal i anslutning till en vertikal yta (krön/ vägg) ska utformas med motfall så att ränn- dalscentrum bildas minst 500 mm från den vertikala ytan.


Takbrunnar ska placeras i takets lågpunkter (med hänsyn tagen till konstruktionens nedböjningar och laster. Från takbrunnen får man då inomhus dra en ledning till närmaste pelare och sedan ner till avlopp.


Takbrunnar och bräddavlopp ska inte försänkas i underlaget. Tappstycke till brunn och bräddavlopp ska ha en sådan längd att anslutning till stuprör utförs under tak- eller bjälklagskonstruktion.


Tappstycke genom sarg ska ha lutning större än 1:40 (1,4 grader). Takbrunnar och bräddavlopp ska placeras minst 500 mm från vertikal yta (vägg, sarg och liknande).


Detta för att anslutning av tätskikt mot hel fläns ska vara möjlig. Fläns till takbrunn och bräddavlopp får aldrig klippas eller vikas.


Vid renovering (omläggning av tätskikt) ska alltid nya takbrunnar monte- ras. Huvudalternativet är alltid att byta ut befintliga takbrunnar mot nya, som kopplas på stamledning inomhus.


Om en beräkning/dimensionering medger en minskad dimension på tak- brunnar kan en ny så kallad insticksbrunn monteras i befintlig takbrunn. Insticksbrunnen är försedd med tätning mot befintlig takbrunn. Utkastare och sargbräddavlopp ska alltid bytas ut mot nya (befintliga rivs bort)


Takbrunnar och bräddavlopp ska uppfylla krav enligt SS EN 1253-2 med följande tillägg: Brunn ska vara försedd med löstagbar lövfångarsil.


Alla skarvar mellan fläns och tappstycke samt mellan tappstycke och stuprör/avloppsrör ska uppfylla krav på täthet enligt EN 476.


Brunnar ska levereras i en enhet till byggarbetsplats. Tappstycke och fläns ska vara ihopmonterade i fabrik. Takbrunn med sidoutlopp Bräddavlopp med sidoutlopp


Brunn, förhöjningsringar och sil ska vara utförda av korro- sionshärdig rödgodslegering innehållande minst 85 procent koppar. Brunnen ska vara försedd med fläns som tål uppvärmning. Flänsen ska tätas mot brunn med löstagbar tätningsring av silumin.


Takbrunnar och bräddavlopp ska vara tillverkade av minst 0,7 mm rostfri stålplåt 1.4301 enligt SS-EN 10088-4:2009 (gäller både fläns och tappstycke). Brunnsfläns ska vara perforerad. Brunn får inte deformeras vid uppvärmning i samband med montering.


Takbrunnar, utkastare och bräddavlopp av rostfri stålplåt ska ha inklist- ringsbar fläns 150 mm varav 80-100 mm ska perforeras med hål 6-8 mm cc 15-20 mm enligt nedan.


Under perforerad rostfri fläns ska alltid intäck- ningskrage av minst YEP 3500 monteras. Intäckningskrages yttermått ska vara minst 100 mm större än plåtflänsens yttermått. (Gäller även utkastare och sargbrädd- avlopp).


Takbrunnar ska väljas efter aktuell belastningsklass: K 3 Ytor utan fordonstrafik, till exempel bostäder,kommersiella och  offentliga byggnader


L 15 Ytor utan fordonstrafik, till exempel terrasser där människor vis- tas R 50 Ytor med fordonstrafik, till exempel innergårdar med tillfällig  fordonstrafik N 250 Ytor med tung fordonstrafik, till exempel truckar


För ytor med särskilt utsatta ytor med tung fordonstrafik ska klass E 600 och F 900 enligt SS-EN 124 väljas.


Kompletta monteringsanvisningar för respektive tätskiktssystem finns att ladda ner på respektive leverantörs hemsidor.


OBS. Förekommande plåtdetaljer är endast avsedda som illustrationer. För utförande av plåtarbeten hänvisas till AMA Hus.


Tätskiktsmatta som mekaniskt infästs på underlagstäckt trä ska sträng- /punktsvetsas mitt i våden för att undvika veckbildning. Gäller inte bitumendukar.


På ny lättbetong ska en remsa i bredd 300 mm i kvalitet minst YEP 3500 eller motsvarande helsvetsas i samtliga randzoner (på takkanten). Denna randtätning ska utföras oberoende av om tätskiktet ska mekaniskt infästas eller klistras. Tätning ska utföras under fotplåt och under träreglar.


Vid renovering/omläggning ska befintligt tätskikt justeras (veck och blåsor). Om tätskiktet riskerar att skadas av påfrestningar under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) ska tät- skiktet skyddas. Exempel på lämpliga skydd är skyddsmattor av gummi och/eller skivor av plywood.  6.2 Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar etc.


Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, etc. ska utföras minst 300 mm och fästas in mekaniskt i ovankant med centrumavstånd cirka 150 mm. Kappor ska svetsas mot vertikal yta i omfattning så att täthet uppnås.


Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar, till exem- pel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. JT.352.


Tätskikt på tak med lutning ≥1:4 (14°) ska fästas in mekaniskt 3 st/våd i vådens överkant för att undvika glidningar. (det är inte tillåtet med endast sträng- och skarvsvetsning).


I tvärskarvar ska den undre vådens hörn snedskäras minst 80 mm i 45 graders vinkel. Vid generalskarv rekommenderas att våderna förskjuts 500 mm i förhållande till varandra.


Alternativ med förstärkningsremsa YEP 3500 i hålkäl.


OBS synligt tätskikt max 500 mm (se figur AMA Hus JSE.1511/3) OBS synligt tätskikt max 500 mm (se figur AMA Hus JSE.1511/3) Uppdragning på krön <300 mm Uppdragning på krön <300 mm


Uppdragning på krön >300 mm Uppdragning på krön >300 mm


Takkrön högre än tätskiktets uppdragning ska täckas med byggpapp minst YEP 2500. Uppdragning på vägg/sarg >300 mm Uppdragning på vägg/sarg >300 mm Takkrön högre än tätskiktets uppdragning ska täckas med byggpapp minst YEP 2500.


Uppdragning på rörelsefog Uppdragning vid rörelsefog


Intäckning av kantregel i gavel Intäckning av kantregel i gavel Ändträ ska täckas in med tätskikt. Ändträ ska täckas in med tätskikt.


Uppdragning av tätskikt på sarg till takljus- kupol, brandgasventilator, taklucka etc. Uppdragning av tätskikt på sarg till takljus- kupol, brandgasventilator, taklucka etc.


Uppdragningar av tätskikt mot sarg till takljuskupol, taklucka, brand- gasventilator etc. ska utföras minst 200 mm och fästas in mekaniskt i ovankant ca cc 150 mm. Kappor ska svetsas mot vertikal yta i omfattning så att täthet uppnås.


Ståndskivor på sarg för takljuskupoler, brandgasventilatorer, ventilations- huvar etc. ska alltid utföras så att ståndskivan överlappar tätskiktsuppdragningen med 150 mm och vara försedd med drivvattenhake i ovankant (se AMA Hus JT).


Tätskikt får inte klistras/svetsas mot fläns av plast. Tätskikt får inte klistras/svetsas mot fläns av plåt, undantaget fotplåt, fläns till takbrunnar/bräddavlopp och avloppsluftare vid taklutning >14 grader (se rörgenomföring).


Anslutning mot fotplåt bör utföras med max 500 mm bred remsa av tätskik- tet. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten. Tätskikt inklusive asfaltutflyt ska dras ända fram till fotplåtens nedknäckning.


Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa av YEP 2500 eller YEP 3500.


Fotplåt får inte ha färgbeläggning av plastisol eller zink. Skarvar i fotplåt ska utföras med 100 mm överlapp (ej hak- eller dubbelfals). OBS ingen infästning i överlapp. Se AMA Hus JT.31.


Remsa under fotplåt ska vara i kvalitet enligt tabell och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant). Montering/infästning av fotplåt ska utföras enligt AMA Hus JT-.31.


Använd svart fotplåt då asfaltutrinning är ofrånkomlig.


Vid renovering/omläggning ska ny fotplåt alltid monteras. 300 mm bred remsa av YEP 2500 eller YEP 3500 ska monteras mellan det befintliga tätskiktet och den nya fotplåten.


Kvalitet Beläggning Perforering Max längd Kvalitet underliggande remsa


Vid anslutning mot runda takgenomföringar (avloppsluftare, stativben etc.) ska takstosar av EPDM användas.


Intäckningskrage i kvalitet minst YEP 3500 ska alltid användas under takstos. Intäckningskragen ska nå minst 100 mm utanför takstosens yttre kant. Takstos ska förses med rostfri slangklämma. Tätskikt ska svetsas mot hela gummistosens fläns samt mot underliggande intäckningskrage.


Även lösningar med upp- och nervänd takbrunn är godkänd. Monteras enligt princip för takbrunn (perforerad fläns med underliggande intäck- ningskrage av minst YEP 3500).


På tak med lutning >14 grader godkänns plåtstos på avloppsluftare max diameter 110 mm. Kvalitet på plåtstosen ska vara lika som för fotplåten.


Vid renovering/omläggning ska gamla falsade plåtstosar rivas bort och ny takstos monteras (röret måste vara slätt för att uppnå god täthet mot takstos). Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot underliggande intäckningskrage


Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot underliggande intäckningskrage Tätskiktets övre lag svetsas mot hela kragen samt mot undre lag.


Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot undre lag.


Tätskikt ansluts enligt anvisningar för vertikal upp- dragning Perforerad fläns (400 x 400 mm lika utförande för takbrunnar)


Tätskiktsmatta SEP 5500 Helsvetsad mot perforerad fläns + intäckningskrage av YEP 3500 Min 300 Plåtstos (inklistringsbar fläns 150 mm). Samma kvalitetskrav som för fotplåt. Tätskikt ansluts enligt anvisningar för vertikal upp- dragning


Perforerad fläns (400 x 400 mm lika utförande för takbrunnar) Plåtstos (inklistringsbar fläns 150 mm). Samma kvalitetskrav som för fotplåt.


Tätskiktsmatta SEP 5500 (Helsvetsad mot plåtfläns + intäckningskrage av YEP 3500 Intäckningskrage av YEP 3500 (100 mm utanför fläns)


Anslutning mot plåtstos (taklutning minst 14 grader, avloppsluftare max 110 mm)


I de fall flera kablar eller rör dras genom tätskiktet ska genomföringarna utföras enligt de principer som framgår av figur RA JSE.172/1.


Genomföring för enstaka kablar kan anordnas med rör med svanhals, höjd minst 300 mm. Fläns ska vara perforerad med underliggande intäckningskrage av minst YEP 3500 (lika princip för takbrunnar).


Kabelgenomföring alternativ 2 Kabelgenomföring alternativ 2 Anslutning mot plåtstos (taklutning minst 14 grader, avloppsluftare max 110 mm)


Nock bör täckas med en minst 300 mm bred helklistrad remsa. Vid tak- lutning mindre eller lika med 1:16 (3,6°) kan nockkappa utgå. Tätskiktsmattan ska skarvas minst 500 mm från nocklinjen.


Ränndalsvåd alternativ 1 – förstärkningsremsa YEP 3500  under tvärskarv


Ränndalsvåd alternativ 2 – helsvetsat överlapp 300 mm Ränndal ska utföras med ränndalsvåd (med frilagda kanter på båda lång- sidor) i bredd 1,0 m.


Tvärskarvar i ränndal ska förstärkas med 330 mm bred remsa av minst YEP 3500 under hela tvärskarven. Alternativt ska överlapp i ränndals- vådens tvärskarvar vara 300 mm (helsvetsad). Detta gäller endast tät- skiktsmattor (se respektive leverantörs anvisningar för bitumendukar).


Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot undre lag. Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela takbrunnsflänsen och den underliggande intäck- ningskragen. Takbrunn ska förankras mekaniskt i underlaget med 4 in- fästningar (en i varje hörn).


Infästningsplatta, perforerad enligt princip för takbrunnar


Tätskikt svetsas mot hela flänsensamt mot under- liggande intäckningskrage Infästningsplatta, perforerad enligt princip för takbrunnar.


Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot undre lag I de fall rörelsefogar förekommer i underlaget ska tätskiktet friläggas över fog. Vid rörelsefogar mindre än 15 mm vinkelrätt mot fogen.


Vid fogrörelser större än 15 mm erfordras särskild projektering.


6.11  Infästningar för taksäkerhet, paneler till solfångare, skyltar,  räcken etc Vid montering av infästningar till skyltar, snörasskydd, nockräcke, liv- linefäste med mera som medför perforering av tätskiktet ska ett extra tätskikt av lägst kvalitet YEP 3500 helsvetsas under aktuell infästning.


Därpå helsvetsas en tätskiktsmatta av lika kvalitet som övriga takytor över infästningen. Infästningsplatta ska vara perforerad (se liknande de- taljlösning för takbrunnar) och ha en inklistringsbar bredd av ca 150 mm. Perforerad infästningsplatta. Montage i taktäckning.


Montering av fäste i taktäckning. Tätskiktet helsvetsas mot infästningsplatta och intäckningskrage.


Fästen för åskledare ska monteras med en bit tätskiktmatta av samma kvalitet som övrig taktäckning. Ståndränna/fotränna av cellplast ska vara klädd med byggpapp YAM 2000.


Ståndränna/fotränna ska monteras ovanpå färdig taktäckning och täckas in med samma tätskiktstyp som taktäckningen. Även lösningar där anslutningar görs mot EPDM Takstos är godkända. Se rörgenomföring.


Utförande med bult som går igenom både underlag och tätskikt (så kallad genomgående bult/vippbult/snabbfäste) är inte godkänt.


Vid mekanisk infästning av isolering mer än eller lika med 50 mm ska en teleskophylsa användas som ger en minsta teleskopverkan av 20 mm.


Vid mekanisk infästning av isoleringar under 50 mm ska infästningen ha en teleskopverkan på minst 6 mm. Regler för dimensionering av mekaniskt infästa tätskiktssystem enligt EUROKOD SS-EN-1991-1-4.


Metalliska fästdon och brickor ska minst uppfylla produktkrav enligt föl- jande:


1. ETA enligt Guideline ETAG-006:2012, med karakteristiska värden  redovisade för olika fästdon och underlag.


2. CE märkning med tillhörande prestandadeklaration skall finnas för  samtliga komponenter. 3. Gällande korrosionsmotstånd ska metalliska fästdon och brickor  uppfylla kraven om minst


15 kesternichcykler (2L SO2) enligt provningsstandard ETAG-006:2012. 4. Brickor för infästning av tätskikt skall vara provade i kombination  med aktuell tätskiksmatta enligt SS EN 16002:2010


Fästdon tillverkade av polymerer ska minst uppfylla kraven enligt följande: 2. CE märkning med tillhörande prestandadeklaration skall finnas för  samtliga komponenter.


3. Fästdonen ska ha genomgått åldringstest samt slagtest och blivit  godkända enligt ETAG 006 5.3.7.2 samt ETAG 006 5.3.4.3.


4. Takhylsor av polymer skall vara provade i kombination med aktuell  tätskiksmatta enligt SS EN 16002:2010


Leverantörer av fästdon ska löpande verifiera att de uppfyller följande krav: 1. Leverantören ska styrka att kvalitetskraven enligt ovan uppfylls.


2. Leverantören bör ha ett dokumenterat kvalitetssystem. 3. Leverantören ska ha en produktansvarsförsäkring som täcker skador  om minst 25 000 000 kr/år.


4. Om leverantören utför vindlastberäkning måste leverantören ha ett  fullgott försäkringsskydd för ändamålet.


Vindlastprovning skall utföras enligt SS-EN 16002:2010 för att bestämma dimensionerande värde mellan med bricka/takhylsa och tätskikt. God- känt provningsorgan är ett ackrediterat institut. Dimensionerande värden mellan Bricka/takhylsa och tätskikt skall godkännas av både tätskiktsleve- rantör och infästningsleverantör.


Vindlastberäkningar ska utföras enligt SS-EN-1991-1-4 med tillhörande branschtolkning ”Dimensionering av mekaniskt infästa tätskiktssystem”. Den som utför vindlastberäkning ansvarar för att korrekt dimensionerande värden används samt har kompetens och rätt försäkringsskydd för detta. Dokumentationskrav av utförda vindlastberäkningar föreligger under 10 år.


Glöm inte att det alltid är den svagaste länken i förbandet mellan bricka/ hylsa och tätskikt alternativt fästdon i underlag som är dimensionerande. Detta skall vara dokumenterat.


Uppgifter som ligger till grund för beräkning av infäst- ningsplan svarar takentreprenören för. Vindlastberäkning med infästningsplan ska alltid upp- rättas när tätskikten infästes mekaniskt. För mindre objekt (enplansvillor och garagetak) upp till 300 m 2  med en höjd från mark på max 4 m där man inte vill göra en egen vindlastberäkning har Tätskiktsgarantier framtagit en vindlastberäkning med infästningsplan som får användas. Se bilaga 2. Detta gäller inte lätt- betongtak.


AB Tätskiktsgarantier i Norden förbehåller sig rätten att göra kontroll av vindlastberäkningar genom stickprov.


Produktklasser Expenderplugg Lättbetongskruv lättbetong Verkliga och tillåtna värden vid utdragsprovning. Avser brottvärden i N/infästning.


Lättbetongtillverkare, fästdonsleverantörerna, tätskiktsleverantörerna samt AB Tätskiktsgarantier i Norden har överenskommit om följande rekommendationer för mekanisk infästning av tätskiktsmatta.


På ny lättbetong ska en remsa b= 300 mm i kvalitet minst YEP 3500 eller motsvarande helsvetsas i samtliga randzoner (på takkanten). Denna rand- tätning ska utföras oberoende av om tätskiktet ska mekaniskt infästas eller klistras. Tätning ska utföras under fotplåt och under träreglar. Detta gäller inte när väggen bryter igenom taket. Det yttersta lättbetong elementet vid samtliga takkanter ska utföras i lägst kvalitet 450.


Lägg märke till att skruv i kvalitet 400 och 450 inte är tillåten. Undantag gäller för montage av fotplåt och träregel i takkant, där infästning utförs med lättbetongskruv enligt AMA Hus.


Minsta förankringsdjup i lättbetong är 75 mm för samtliga fästdon. Vid omtäckning på gammal lättbetong måste provdragning ske för att fastställa statusen på lättbetongen.


För att få skruva krävs att utdragsvärdet (medelvärdet av 8 prov) över- stiger 2000 N. Provdragning ska utföras jämnt fördelat över takytan. Provutrustning måste vara kontrollerad (kalibrerad). Det har visat sig att stora skillnader kan förekomma på ny och gammal utrustning. Infästningsplan ska alltid upprättas och insändas till AB Tätskiktsgarantier i Norden.


I samråd med betongelementtillverkare, fästdonsleverantörerna, tätskikts- leverantörerna samt AB Tätskiktsgarantier i Norden har överenskommits om följande rekommendationer för mekanisk infästning av tätskiktsmatta i betongelement.


Vid vindlastberäkning utgår man från den svagaste länken i kedjan, det vill säga antingen infästningen i underlaget eller tätskiktets lastupptagnings- förmåga. Normalt är infästningen i betongunderlaget (plasthylsan inräk- nad) starkare än infästningen i tätskiktet. Aktuella värden fås ur respektive leverantörs tekniska data.


Vid renovering av gamla tak ska typ av element samt tjockleksprofil kart- läggas. Provborrning kan bli aktuell för att dels undersöka risken för genomslag dels fastställa verklig utdragskraft.


För element av icke standardutförande ska risk för genomslag och utdragsvärden fastställas via provning. För hålelement HD/F gäller att våderna ska monteras tvärs elementen.


På TT/F-takplattor med minsta tjocklek större än 40 mm gäller fri infästning enligt vindlastplan, det vill säga var som helst


Vid elementets kanter ska infästning placeras min. 50 mm in på elementet (gäller såväl kort- som långsida). Tätskiktsvåderna kan monteras antingen tvärs eller längs elementen.


Obs! Dimensionerna på stift respektive skruv ska anpassas till dimensionerna på borr


På STT/F-takplattor sker den mekaniska infästningen i elementkant (min. 50 mm in från kanten), i stödben och i längsgående mittförstärk- ningsbalk.


Mittförstärkningsbalken har en fästzon på 80 mm centralt över balken. Tätskiktsmattan monteras lämpligen tvärs elementen.


Om vindlastberäkningen visar på ett mindre infästnings- avstånd än 600 mm ska tätskiktsvåden delas på mitten.


Obs! Dimensionerna på stift resp. skruv ska anpassas till dimensionerna på borr enligt leverantörens anvisning.


Tätskikt med överbyggnad av moss-sedum, singel eller trätrall omfattas av regelverket för exponerade tätskikt med följande tillägg:


Vid mekanisk infästning av tätskikt ska vindlastberäkning utföras och infästningsplan upprättas enligt Eurokod SS-EN-1991-1-4. Infästningsplan ska bifogas beställning av ansvars- utfästelse.


Där överbyggnad utgörs av sedum ska leverantören av vegetationsskiktet avgöra behovet av rotskydd. *Övre lag kan bytas mot produkt belagd med skiffer (SEP)


1. Singel (tvättad natursingel i fraktion 16-32 mm)


Singel ska vara vattentvättad natursingel med fraktion 16-32 mm. Singellagrets tjocklek ska bestämmas med hänsyn till


OBS! Vid strykning av trätrall med olja ska tätskiktet skyddas. Det rekommenderas att använda vattenbaserad olja.


Tätskikt med ovanpåliggande trätrall ska skyddas mot nötningsskador från träreglar med till exempel ett extra skikt tätskiktsmatta.


Alla tvärskarvar ska remsas av en 300 mm bred remsa. Tätskiktsmatta YEP 6500 eller SEP 5500 beroende på taklutning


Vid 1-lagstäckning med skifferbelagd produkt (TKY-A) ska samtliga tvärskarvar remsas med en remsa i bredd minst 300 mm (se bild).


Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar etc. ska utföras minst 300 mm över färdig överbygg- nad och fästas in mekaniskt i ovankant cirka cc 150 mm. Vid synligt tätskikt ska övre kappa utföras med SEP 5500.


Underliggande remsa av YEP (bredd ca 250 mm) ska alltid monteras i hålkäl. Metod där tätskikts- mattan viks upp 50-100 mm på vertikal yta får inte användas.


Vid uppdragning av tätskikt vid dörr, fönster och liknande ska uppdragning utföras minst 100 mm över färdig överbyggnad (se nedan princip i riktlinjer för inbyggda tätskikt).


Överbyggnad ska kompletteras/ersättas med dränering typ markränna eller gallerdurk utmed vägg där dörr eller fönster förekommer.


Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Bilaga 4 TÄTSKIKTSGARANTIER™ riktlinjer för inbyggda tätskikt 2 (2) Skiss: (markera etapper, taklutningar, takbrunnar, fotplåt etc.)


Alternativt kan ritning med takplan bifogas protokollet.


AB Tätskiktsgarantier i Norden, Box 7083, 250 07 Helsingborg  Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Bilaga 4


TÄTSKIKTSGARANTIER™ riktlinjer för inbyggda tätskikt 1 (2) Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn. Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under ytterligare minst 3 dygn (totalt 6 dygn). Takyta/Etapp Påfyllning Avtappning Godkänd Kommentarer/Signatur


Underskrift takentreprenör + datum Underskrift beställare + datum


Dimension på takbrunnar/rörledningar bör aldrig understiga Ø 110 mm. Detta för att minska risken för att löv och skräp ska sätta igen systemet.


Fullflödessystem (UV-system) får inte användas. Dispens kan lämnas då överbyggnad utgörs av sedum, singel eller trätrall (utan mellanliggande värmeisolering). Dispens lämnas endast efter skriftligt godkännande av Tätskiktsgarantier.


Vattenprovning av tätskikt ska alltid utföras då tätskiktet kompletteras med överbyggnad, det vill säga tätskikt som kommer att bli dolda efter färdigställandet av yttertaket eller ytterbjälklaget. Undantag endast ge- nom skriftligt intyg från Tätskiktsgarantier.


Intyg för genomförd provtryckning (installationskontroll) ska insändas till Tätskiktsgarantier (se bilaga 2).


Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn. Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under minst 3 dygn (totalt 6 dygn).


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 53(57) Typberäkning för villor och garagetak (ej Carport)


Kommun: Göteborg  (karakteristiskt hastighetstryck, q p = 0,64 kN/m²)


Underlag/Konstruktion: Råspont 20 mm  (dimensionerande värde = 500 N) Infästningstyp: Träskruv Ø5,2 x 35 mm + Plåtbricka Ø40 mm


TÄTSKIKTSGARANTIER™ Riktlinjer för exponerade tätskikt 2 (2) Taktyp: Sadeltak eller Pulpettak Taklutning: max 5° (1:12) Tätskikt: Tätskiktsmatta minst TKY-B-0034   (vådbredd 1,0 m)


Infästningstyp: Träskruv Ø5,2 x 45 mm + Plåtbricka Ø40 mm


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 55(57)  Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Bilaga 4


Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn. Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under ytterligare minst 3 dygn (totalt 6 dygn). Takyta/Etapp Påfyllning Avtappning Godkänd Kommentarer/Signatur


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 56(57)  Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Bilaga 4 Skiss: (markera etapper, taklutningar, takbrunnar, fotplåt etc.)


Alternativt kan ritning med takplan bifogas protokollet. AB Tätskiktsgarantier i Norden, Box 7083, 250 07 Helsingborg


Drift- och underhållsanvisning för exponerade tätskikt (yttertak) Med regelbundet underhåll ökar tätskiktets livslängd och säker- heten mot läckage.


Denna anvisning är tillämplig för bitumentätskikt som är god- kända enligt riktlinjer för TÄTSKIKTSGARANTIER™.


1. Kontrollera och rengör takytorna minst två gånger per år,  lämpligen vår och höst. Det är mycket viktigt att takytor, ränn-  dalar/vattengångar, takbrunnar och ev. hängrännor hålls rena  från löv och skräp så att takets avvattning fungerar.  Löv och annat skräp får inte sopas ner i takbrunnarna/  avvattningssystemet.


Observera att takbrunnar i fullflödessystem (UV-system) har mindre utlopp  än takbrunnar i självfallssystem, vilket ökar risken för igensättning av takbrun-  nen och stopp i avvattningssystemet. Tak med fullflödessystem (UV-system)  ska därför kontrolleras och rengöras minst sex gånger per år, lämpligen varan-  nan månad.


2. Lava och mossor ska avlägsnas med här för avsedd kemisk produkt som   inte skadar tätskiktet. (Borttagning ska inte göras mekaniskt).


3. Kontrollera noga tätskiktets anslutningar mot:  - takbrunnar  - takstosar  - fotplåtar och ev. andra plåtdetaljer  - väggar, sargar och takkrön (uppdragningar)


4. Kontrollera plåtdetaljer (och fogningar) i anslutning till väggar, sargar,   takkrön etc.  Vid tveksamhet bör plåtslagare kontaktas.


5. Vid reparationer eller kompletteringar (t ex i samband med installationer eller  håltagning) ska tätskikt som är angivet på ansvarutfästelsen användas. Alter-  nativt annan av leverantören rekommenderad produkt. Arbetet ska utföras av  entreprenör som är ansluten till Tätskiktsgarantier.


6. Om vattenavledningen från takytorna försämras på grund av till exempel sätt-  ningar och belastningar så att kvarstående vattensamlingar med större djup  än 30 mm förekommer, bör åtgärder i form av fallbyggnader eller installation  av takbrunnar vidtas. Detta bör göras i samråd med fackman. 7. Behandling av tätskiktet med takmassa ska undvikas.


8. Om snöskottning på yttertaket är nödvändigt ska ca 10 cm snö lämnas kvar  närmast takytan för att säkerställa att tätskiktet inte skadas.


Tätskiktsgarantier riktlinjer - Inbyggda tätskikt

Ansvarsutfästelse lämnas endast för tätskiktsarbeten som uppfyller samtli- ga krav i riktlinjerna. Gällande riktlinjer för TÄTSKIKTSGARANTIER™, materialleverantörens anvisningar och AMA Hus gäller i nämnd ordning.


Med inbyggda tätskikt (dolda) avses konstruktioner där tätskiktet inte är placerat överst i takkonstruktionen, det vill säga med något ovanpåliggan- de material. Överbyggnad kan t ex vara asfaltbetong, betong, sand och plattor, plantering, eller isolering. Godkända användningsområden är terrasser, gårdsbjälklag, parkeringsdäck och gröna tak (inte broar).


Ansvarsutfästelse ska utfärdas och överlämnas till samtliga fastigheter/ fastighetsägare. Detta är viktigt att tänka på vid till exempel villor och radhus, även om dessa har sammanhängande takytor.


För att lämna ansvarsutfästelser för inbyggda tätskikt ska takentrepre- nören genomgå utbildning som är godkänd av AB Tätskiktsgarantier i Norden. Exempel på ansvarsutfästelse för inbyggda tätskikt (dolda)


2  Materialkrav tätskikt och regler för godkännande


Samtliga tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™ ska vara registrerade i BASTA. Produkter registrerade i denna databas får inte innehålla ämnen med farliga egenskaper i halter över vissa nivåer. Kraven ansluter helt till regelverket och tillämpningen av den europeiska kemika- lieförordningen REACH. Det innebär att om du väljer en produkt som är registrerad i BASTA kan du vara säker på att du följer den rådande lagstift- ningen och tillämpning av regelverk för kemikaliehantering inom EU. Läs mer om egenskapskriterierna för registrering i BASTA på www.bastaonline.se.


BASTAonline AB är ett icke vinstdrivande bolag som ägs gemensamt av IVL Svenska Miljöinstitutet och Sveriges Byggindustrier. Det har som mål- sättning att påskynda utfasningen av farliga ämnen från byggprodukter.


Byggvarudeklaration ska finnas för samtliga tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™. Produkten genomgår accelererad åldring enligt EN 1296 i 24 veckor (ej granulatbelagda produkter genomgår även accelererad provning enligt ISO 4892-2 i 5000 h) och testas sedan enligt följande. Naturlig påfrestning Kritisk egenskap Provningsmetod Krav


Vattentryck Vattentäthet EN 1928:2000, B Tät vid 10 kPa


Montering vid låga temperaturer Böjlighet vid låg temperatur EN 1109 -15°C Mekanisk tålighet Motstånd mot statisk be- lastning EN 12730, Metod A (under- lag av cellplast, minst 60 kPa) 20 kg Formförändring Dimensionsstabilitet/ krympkraft EN 1107-1 < 0,4 %


Hållfasthet mot vindlaster Bibehållen elasticitet och töjbarhet efter åldring EN 12311-1 Töjbarhet max 50% förändring. Draghållfasthet inom 80-150% av ursprungligt värde


Bibehållen elasticitet Töjbarhet i kyla med bibehållen täthet EN 13897 5% vid -10°C Tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™ är anpassade för nordiskt klimat. De uppfyller samtliga i detta avsnitt angivna krav.


Tätskikt ska förutom gällande lag- och myndighetskrav uppfylla funktions- krav enligt TR-I 2006:102.


Produkten ska märkas enligt följande så att det tydligt framgår på vilket underlag den är godkänd att monteras.


Produkten ska märkas så att det är möjligt att på monterad produkt fast- ställa vem som tillverkat produkten och tillverkningsdatum.


CE-märkning är en viktig del av EUs produktlagstiftning som omfattar bl a byggprodukter, elprodukter, maskiner, leksaker och personlig skyddsut- rustning. De säkerhetskrav som ställs på byggprodukter regleras av Bygg- produktförordningen (EU nr 305/2011). Tillverkaren intygar att säkerhets- kraven uppfylls genom att upprätta en prestandadeklaration, samt genom att sätta CE-märket på produkten. Byggprodukten kan då marknadsföras på den gemensamma marknaden. Det innebär att CE-märket inte är en kvalitetsstämpel för produkten utan en möjlighet att sälja produkter fritt i Europa.


Även om tätskiktet är CE-märkt är det särskilt viktigt att kontrollera att produkten uppfyller de lagstadgade brandkrav som ställs på tätskikts- materialet. Produkten eller systemet ska motsvara brandklass BROOF (t2) testad på aktuellt underlag.


Respektive leverantör som önskar erhålla ett godkännande för en produkt ska kunna visa Tekniska kommittén inom AB Tätskiktsgarantier i Norden att ovanstående materialkrav är uppfyllda. Fortlöpande kontroll görs. Godkännandebevis som underlag gäller tills löptiden tar slut. Ett P-märke är ett tillräckligt underlag för att produkten ska kunna anses som godkänd.


Egentlig förnyelse av godkännandet erfordras inte, med mindre än att godkännandet dragits in eller att leverantören genomfört en förändring av produkten.


Monteringsanvisning ska finnas tillgängliga för samtliga godkända pro- dukter. Anvisningarna ska vara utformade för att fungera i vårt nordiska klimat.


VD för AB Tätskiktsgarantier i Norden kan tillsammans med Tekniska kom- mittén besluta om indragande av godkännande om: 1. Det har framkommit att produkten inte uppfyller ställda krav


2. Upprepad provning bekräftar att produkten inte uppfyller ställda krav 3. Leverantören inte lyckas åtgärda problemen inom tre månader. Om produkten har fallerat vid provning efter åldring godtas dock att tiden för åtgärdande förlängs till 9 månader. Härvid accepteras även accelererad provning vid 80°C i 12 veckor. Produkten får säljas under den tid som ges för att lösa problemen (dvs från konstaterande enligt punkt 2 till att kraven återigen uppfylls).


Följande tätskiktssystem uppfyller kraven enligt riktlinjer för TÄTSKIKTS- GARANTIER TM . Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytter- bjälklag (JSE.141 i AMA Hus 14)


Icopal Base SV + Icopal Base SV YEP 3500 + YEP 3500 Svetsas Icopal Base KL + Icopal Base KL YEP 2500 + YEP 2500 Klistras


Mataki YEP 3500 + Mataki YEP 3500 YEP 3500 + YEP 3500 Svetsas Mataki YEP 2500 + Mataki YEP 2500 YEP 2500 + YEP 2500 Klistras


Trebolit YEP 3500 + Trebolit YEP 3500 YEP 3500 + YEP 3500 Svetsas Trebolit YEP 2500 + Trebolit YEP 2500 YEP 2500 + YEP 2500 Klistras Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytter- bjälklag (JSE.142 i AMA Hus 14)


Övre lag i tvålagstäckning kan bytas ut mot produkt belagd med skiffer (SEP). Tätskikt som installeras genom klistring i varmasfalt ska ha sandad undersida (inte plastad).


Vid nyproduktion är rekommenderad taklutning 1:60, kravet är dock minst 1:100.


Tak eller bjälklag ska utformas så att det undantagsvis kan bildas maximalt 30 mm kvarstående vatten (med hänsyn tagen till eventuella nedböjningar och laster).


Bärande konstruktion (trp, betong etc.) ska ha maximal nedböjning på 30 mm (enligt Eurokod SS-EN-1991-1-4).


Före omläggning av befintligt tätskikt ska orsaker till eventuella skador i det befintliga tätskiktet klarläggas och åtgärder ska vidtas för att förhindra att skada uppstår på nytt.


Fritt mått (avstånd) mellan genomföringar, hinder, uppbyggnader och liknande ska vara minst 300 mm.Tätt sittande genomföringar ska byggas ihop till en gemensam större genomföring.


Sarg till takljuskupoler, takluckor, takföns- ter och liknande ska vara minst 200 mm hög över färdig takyta (enligt AMA Hus HSD.1441).


Plywoodskivor till fristående uppbyggnader över rörelsefogar och liknande bör ha en minsta tjocklek av 21 mm. Plywoodskivor på till exempel vägg, sarg eller till spikbart underlag bör vara minst 15 mm tjocka (enligt AMA Hus KEB.18).


Rörledningar för avvattning, ventilation, elkablar och liknande ska förläg- gas under yttertak/ytterbjälklag (inte på bjälklaget eller i takisoleringen).


Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att under- laget får en ytjämnhet motsvarande brädriven betong.


Gjuthud och svaga ytskikt av cementpasta ska avlägsnas på ytor som ska beläggas med tätskikt där vidhäftning krävs till underlaget. Det sker med mekanisk bearbetning såsom blästring, slipning eller lättfräsning.


Betongytan ska luta minst 1:60 till avvattningsanordning i de fall tätskiktet läggs direkt på konstruktionen.


Betongytan får inte ha större ojämnheter än 1,5 mm. Större ojämnheter än så utjämnas med betong, cement- eller bitumenbaserade produkter beroende på nivåskillnadens storlek.


Nivåskillnader större än 5 mm i elementfogar ska utjämnas så att jämn övergång erhålls. Flytspackel ska inte användas i kombination med bitumenbaserade tät- skiktsprodukter.


Torktiden för nygjuten fallbetong ska vara minst 7 dagar och betongen ska inte ändra färg vid värmetillförsel.


Vid renovering ska befintlig överbyggnad och tätskikt rivas bort helt. Krav på underlag är samma vid renoveringar som vid nyproduktion (se ovan).


Godkända taktyper är omvänt tak eller kompakttak enligt nedan. Omvänt tak innebär att tätskiktet helklistras/helsvetsas mot betong och isolering/överbyggnad placeras ovanpå tätskiktet.


Kompakttak innebär att ångspärr, isolering (Cellglas eller PIR) och tätskikt är helklistrade med varmasfalt till varandra och underlaget. Isolering ska hel- och fogklistras.


Typ av isolering (till exempel tryckhållfasthet) ska väljas utifrån belastning av aktuell överbyggnad. Se krav i AMA Anläggning.


Övre lag tätskikt. SEP 2500 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 hel- eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag.


Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som helklistras i varmasfalt. Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


Cellglas ska toppstrykas med varmasfalt cirka 2 kg/m 2 . Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


Övre lag tätskikt ska vara SEP 4000 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 helsvetsad eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag. Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som hel- klistras i varmasfalt.


PIR hel- eller fogklistras enligt isoleringsleverantörens anvisningar.


Mellan underlag och PIR-isolering ska en YEP 2500 helklistras i varmasfalt (alt. YEP 3500 helsvetsas).


OBS! Ångspärr YEP 2500 ska klistras upp på väggar och liknande till höjd så att tätskikt kan klistras/svetsas ihop med ångspärr minst 100 mm.


Takavvattning ska dimensioneras enligt SS 824031 och SS EN 12056-3. Vid nyproduktion ska beställaren upprätta takplan för takavvattning som redovisar placering och dimensioner på takbrunnar och bräddavlopp.


Vid nyproduktion bör eftersträvas att kvarstående vatten blir minsta möjligt. Hänsyn ska tas till konstruktionens nedböjningar och laster under bruksskedet.


Kvarstående vattensamlingar med djup över 30 mm ska åtgärdas med installation av nya takbrunnar alternativt uppbyggnader.


Ovanför hinder bredare än 1,2 m ska vattenavledande uppbyggnad utföras. Genomföringar och liknande ska inte placeras i takets ränndalar/vatten- gångar


Ytterbjälklag ska avvattnas genom invändiga avlopp, utvändiga utlopp eller genom att vattnet leds ner över fri bjälklagskant.


Med utvändig avvattning avses då stuprör leds på utsida av byggnad. Regn- och smältvatten leds då via fotplåt/hängränna ner i stuprör place- rade på utsida fasad. Tätskikt ansluts mot fotplåt enligt kap 7.


Med invändig avvattning avses att avlopp dras inne i byggnaden. Regn- och smältvatten leds via takbrunnar ner i stuprör/avloppsledningar inne i byggnaden. Utvändig avvattning genom utkastare genom taksarg godkänns inte!


På tak med invändiga varma avlopp leds regnvatten från takytorna ner till ränndalar, i vilka takbrunnarna ska placeras.


Generellt rekommenderas alltid ränndalar med horisontell botten (dvs. utan uppbyggnad av fall mellan brunnarna med sk. ränndalskilar). Vatt- net ska kunna rinna fritt i ränndalen. Skulle en takbrunn sättas igen ska vattnet utan hinder kunna rinna vidare till nästa takbrunn. Dessutom kan bräddavloppet i detta fall betjäna en större del av taket (flera takbrunnar).


Om skräpsilen till en takbrunn sätts igen och vattnet inte kan rinna ner i takbrunnen bildas en sjö på taket. Vattendjupet kommer att öka tills vatt- net svämmar över till ett angränsande fält eller når ett bräddavlopp.


Erfarenheten från de senaste årtiondena har visat att försänkta ränndalar är ett sämre alternativ. I flera fall har det visat sig att den fryser igen och därmed hindrar avvattningen till takbrunnarna. I vissa fall har rännan till och med sprängts av isen. Den försänkta rännan blir också en uppsam- lingsplats för skräp som sätter igen takbrunnarna. Dessutom ökar svårig- heten för tätskiktsarbetet med större risker för läckage som följd.


Det är tydligt att den typ av ränndalsuppbyggnad som fungerar bäst är den där man låter två takytor mötas i en vinkel utan vare sig uppbyggna- der/kilar eller försänkningar (alt A nedan) .


Ränndal i anslutning till en vertikal yta (krön/ vägg) ska utformas med motfall så att ränndal- scentrum bildas minst 500 mm från den verti- kala ytan. C. Motfallstak med ränndalskilar. (fall mot takbrun- nar i ränndalen)


Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Takbrunnar kan samverka – bräddavlopp kan betjäna flera takbrunnar. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Takbrunnar och bräddavlopp ska inte försän- kas i underlaget.


Takbrunnar och bräddavlopp ska placeras minst 500 mm från vertikal yta (vägg, sarg o d). Detta för att anslutning av tätskikt mot hel fläns ska vara möjlig. Fläns till takbrunn och bräddavlopp får aldrig klippas eller vikas.


Tappstycke till brunn och bräddavlopp ska ha en sådan längd att anslutning till stuprör utförs under tak- eller bjälklagskonstruktion.


Takbrunnar ska placeras i takets lågpunkter (med hänsyn tagen till kon- struktionens nedböjningar och laster. Från takbrunnen får man då inom- hus dra en ledning till närmaste pelare och sedan ner till avlopp.


Vid renovering kan befintliga takbrunnar av typen Terrassbrunn TG bibehållas, såvida den är i god kondition. Vid renovering ska alltid nya takbrunnar mon- teras. Insticksbrunn är inte tillåtet.


För hårdgjorda ytor ska bräddavlopp placeras 50 mm över färdig över- byggnad.


Bräddavlopp har två uppgifter: 1. Transportera bort vatten från taket vid skyfall och då det ordinarie systemet inte räcker till samt i de fall som det ordinarie systemet inte fungerar (till exempel vid stopp i takbrunnar/ledning/stam).


2. Signalera om den primära takavvattningen inte fungerar (till exempel vid stopp i brunnar/ledning/stam) så att åtgärder snabbt kan sättas in utan att takkonstruktionen tar skada.


För gröna tak och växtbäddar behövs normalt inte bräddavlopp då vatten magasineras i substrat och på växtytorna. Hänsyn måste dock tas till avrinningshastighet, dräneringshastighet samt dimensionering av avvattning/takbrunnar. För vägledning, se kapitel 7 i Grönatakhandboken ”Växtbädd och Vegetation”.


Takbrunnar och bräddavlopp ska uppfylla krav enligt SS EN 1253-2 med följande tillägg. Brunn och bräddavlopp ska monteras med rörlig anslutning mot fast avloppsrör.


Brunn ska vara lätt åtkomlig för inspektion och rensning. Sil ska vara anpassad till överbyggnaden. Alla skarvar mellan fläns och tappstycke samt mellan tappstycke och stuprör/avloppsrör ska uppfylla krav på täthet enligt EN 476.


Brunn, förhöjningsringar och sil ska vara utförda av korro- sionshärdig rödgodslegering innehållande minst 85 procent koppar.


Brunn ska vara försedd med fläns som tål uppvärmning. Fläns ska tätas mot brunn med löstagbar tätningsring av silumin.


Brunn och sil ska vara utförda av minst 0,7 mm plåt av austenitiskt rostfritt stål A2 med korrosionshärdig- het motsvarandelägst 1.4301 enligt SS-EN 10088-4:2009. Brunn får inte deformeras vid uppvärmning i samband med montering.


Takbrunnar, utkastare och bräddavlopp av rostfri stålplåt ska ha inklistringsbar fläns 150 mm varav 80-100 mm ska perforeras med hål 6-8 mm cc 15-20 mm enligt nedan.


Under perforerad rostfri fläns ska alltid intäcknings- krage av minst YEP 3500 monteras. Intäcknings- krages yttermått ska vara minst 100 mm större än plåtflänsens yttermått.


Takbrunnar ska väljas efter aktuell belastningsklass: K 3 Ytor utan fordonstrafik till exepel bostäder, kommersiella och  byggnader


L 15 Ytor utan fordonstrafik, till exempel  terrasser där människor vistas R 50 Ytor med fordonstrafik, till exempel  innergårdar med tillfällig  fordonstrafik


M 125 Ytor med fordonstrafik, till  exempel parkeringsdäck N 250 Ytor med tung fordonstrafik, till exempel truckar


För ytor med särskilt utsatta ytor med tung fordonstrafik ska klass E 600 och F 900 enligt SS-EN 124 väljas.


Tätskiktsgarantiers riktlinjer, materialleverantörens anvisningar och AMA Hus gäller i nämnd ordning.


Kompletta monteringsanvisningar för respektive tätskiktssystem finns att ladda ner på respektive leverantörs hemsidor.


OBS. Förekommande plåtdetaljer är endast avsedda som illustrationer. För utförande av plåtarbeten hänvisas till AMA Hus, kap JT.


Tätskikt ska alltid helklistras i varmasfalt eller helsvetsas mot underlag (betong). Undantag endast efter skriftligt godkännande från Tätskikts- garantier.


Betongunderlaget ska vara yttorrt och förbehandlat med asfaltprimer. Överbyggnad ska påföras snarast efter tätskiktet installerats och vatten- provning är utförd. Ytor som ska användas under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) innan överbyggnad påförts ska förses med slitlager för att skydda tätskiktet från skador. Exempel på slitlager kan vara gjutasfalt eller skyddsbetong.


6.2  Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och  liknande Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och liknande ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad och fästas in mekaniskt i ovankant cirka cc 150 mm.


Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar till exempel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. 352


Alternativ med hålkälslist. Alternativ med hålkälslist. Överbyggnad ska kompletteras/ersättas med dränering typ markränna eller gallerdurk utmed vägg där dörr eller fönster förekommer.


Generellt gäller att tätskiktet eller underlagspappen ska dras över hela takkrönet (ner ca 50 mm på utsida takkrön) och fästas in mekaniskt på utsida takkrön cc 150 mm.


Uppdragning mot sarg till brandgasventilatorer, takljus- kupoler, lanterninor, takluckor och liknande


Ståndskivor på sarg för takljuskupoler, brandventilatorer, ventilationshuvar etc. ska alltid utföras så att ståndskivan överlappar tätskiktsuppdragningen med 150 mm och vara försedd med drivvattenhake i ovankant. (se AMA Hus JT)


Mindre rörelsefogar – max 15 mm – utförs enligt nedan: För större rörel- ser krävs konstruktionslösning.


Anslutning av tätskikt mot flänsar av plast eller plåt är inte tillåtet (undan- taget fotplåt och fläns till takbrunnar/bräddavlopp/stuprörsregnomföring).


Anslutning mot fotplåt bör utföras med max 500 mm bred remsa av tät- skiktet. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten.


Fotplåt ska vara av 0,5 mm rostfritt stål, A2 eller A4. Tätskikt inklusive asfaltutflyt ska dras ända fram till fotplåtens ned- knäckning. Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa av YEP 3500.


Skarvar i fotplåt ska utföras med 100 mm överlapp (ej hak- eller dubbel- fals). OBS ingen infästning i överlapp. Se AMA Hus JT.31.


Remsa under fotplåt ska vara i kvalitet enligt tabell och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant).