Dimensione- rande fordon Det eller de typfordon som förväntas trafikera vägen och som kräver störst utrymme. Måttuppgifter för typfordon samt gående finns i kap. 5 Grundvärden.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

Dimensione- rande gata Den anslutande gatan med lägst belysningsklass. Det styr vilken belysningsklass som övergångsställe ska ha.


Dimensione- rande hastighet för spårväg Utformningshastighet för horisontalkurvor som i vissa fall får vara lägre än STH. I normalfallet används STH för utformning av horisontalkurvor.


Dimensione- rande timme Den eller de timmar under en trafikanläggnings förväntade livstid som den dimensioneras för. Kan exempelvis vara den 200:e mest belastade timmen.


Dimensione- rande timtrafik Dimensionerande timtrafikströmmar under det dimensionerande året. Dimensione- rande trafik Det trafikflöde som en trafikanläggnings trafiktekniska funktion ska dimensioneras för.


Dimensione- rande trafiksituation På sträcka: den kombination av breddmått för trafikanter och sidoavstånd mellan trafikanter samt mellan trafikant och bankant eller sidohinder som ger en vägbanans bredd eller den fria bredden mellan sidohinder, även kallad DTS.


I korsning: de utrymmesklasser och kombinationer av fordon eller enstaka fordon för vilka korsningskurvor, kanalbredder och övriga körytor utformas.


Dimensione- rande utrymmesklass (UK) Den utrymmesklass som ingår i dimensionerande trafiksituation DTS för utformning av sektioner och korsningar. I modellen för sträcka används tre olika utrymmesklasser för motorfordon. De benämns A, B och C på sträcka och A, B, C och D i korsning där A är den högsta klassen. För gående och cyklar är det två utrymmesklasser, A och B.


Dimensione- rande år Det år som anläggningen ska dimensioneras för att klara till en bestämd kvalitetsnivå.


Driftvändplats Sidoanläggning för vändning av driftfordon. Driftvärde (belysning) Driftvärde (från vägytans medelluminans, medel eller lägsta belysningsstyrkan på vägytan, halvsfäriska medelbelysningsstyrkan, lägsta semicylindriska belysningsstyrkan eller lägsta vertikalbelysningsstyrkan) är den planerade nivån som är reducerad med bibehållningsfaktorn så hänsyn till nedgång kan möjliggöras


Dropprefug Droppliknande refug i sekundärvägsanslutning i trafikplats. Korsningstypen brukar kallas ”Droppe”.


Dubbel stopphållplats Busshållplats där körbanan smalnats av så att endast ett körfält finns tillgängligt för båda körriktningar vid angöring till de två (dubbla) hållplatserna. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan. Hållplatstypen kallas även ”Timglashållplats”


Dubbel stoppsikt Dubbel stoppsikt är den siktsträcka som erfordras för att två mötande fordon ska hinna stanna inför varandra.


Dubbelsidigt räcke Räcke placerat på ett sådant sätt att det är utsatt för trafik och risk för påkörning längs sina båda sidor, vilka då är trafiksidor.


Dubbelsidigt tvärfall Tvärfall som utgår från en beläggningsrygg i mitten av vägen och lutar utåt på båda sidor om beläggningsryggen. Kallas även bombering. Se även Tvärfall


Eftergivliga föremål Fasta föremål som vid påkörning med bil normalt inte ger allvarliga personskador. Exempel är enkla vägmärkesstolpar, vissa typer av belysningsstolpar och räcken.


Eftergivliga föremål delas in i uppfångande respektive icke uppfångande. Klassificering enligt nedan av produkters uppfångande egenskaper görs enligt SS-EN12767:2019, klassificering enligt SS-EN 12767:2007 godtas också


Uppfångande produkter Uppfångande produkter absorberar rörelseenergin från en påkörande bil så att dess hastighet minskas betydligt eller helt och hållet, se figurerna nedan. Uppfångande produkter finns av två klasser, High Energy absorbing, HE, och Low Energy absorbing, LE.


Icke uppfångande produkter Icke uppfångande produkter benämns Non Engergy absorbing, NE. De absorberar inte någon nämnvärd del av den påkörande bilens rörelseenergi och dess hastighet minskar inte i någon större utsträckning , se figurerna nedan Till icke uppfångande produkter hänförs även ofarliga produkter.


Efterliggnings- tid Tid från upphinnande av kö till omkörning av kö. Ekodukt En ekodukt är en bro över väg och/eller järnväg där omgivande natur fortsätter ut över bron. Den används i ekologiskt viktiga områden, för att binda samman områden som delats av en väg, eller där vägen korsar viktiga vandringsleder för djuren . Jämför landskapsbro.


Ekologiskt viktiga naturmiljöer Omfattar miljöer enligt Naturvärdesinventering avseende biologisk mångfald (NVI) SS 199000:2014 klass 1-3, artrika väg- och järnvägsmiljöer, betydelsefulla fågelmiljöer och oersättliga naturmiljöer.


Ekonomisk livslängd Tidsperiod under vilken det är ekonomiskt motiverat att använda en byggnad, anläggning eller del av den.


Enkel stopphållplats Busshållplats där körbanan delats med refug eller annan anordning så att endast ett körfält finns tillgängligt vid busshållplatserna i vardera riktningen. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan.


Enkelsidigt räcke Räcke placerat på ett sådant sätt att det är utsatt för trafik och risk för påkörning enbart på en konstruktionssida, vilken då blir trafiksida. Produkten i sig kan dock mycket väl vara lämpad för påkörning från fler riktningar och vara ställt på marknaden som dubbelsidigt.


Enkelsidigt tvärfall Tvärfall som lutar åt samma håll över hela körbanan. Kallas också skevning. Enskild anslutning Se Korsning typ enskild anslutning


Enskild väg Väg som inte är allmän väg eller gata (till exempel väg där vägförening/samfällighet är väghållare). Kan också vara väg som hör till och hålles av enskild fastighet (privat väg). Enskild väg kan också vara väg som är en gemensamhetsanläggning (en anläggning som är gemensam för flera fastigheter och som tillgodoser ändamål av stadigvarande betydelse för dem. Se {Anläggningslag (1973:1149)}).


Europaväg Väg som ingår i ett internationellt huvudvägnät för Europa. De är samtidigt riksvägar. FN:s Europakommission (ECE) beslutar om en väg ska vara europaväg. Transportstyrelsen beslutar om vägvisningsplan.


Exceptionell trafiksituation En trafiksituation som bedöms ska kunna hanteras men utan krav på hög framkomlighet.


Extrasignal Signallykta för viss del av trafiken som även regleras med huvudsignal i signalreglerad korsning.


Fallskydd Räcke (ej lågt vägräcke), stängsel eller plank placerat intill en större nivåskillnad eller annan fara. Fartdämpning Se hastighetssäkring.


Fast föremål Föremål som inte är löst, alternativt ett föremål som är så tungt att det inte med lätthet går att flytta. Kan när det


gäller biltrafik vara oeftergivligt eller eftergivligt. För cykeltrafik är alla fasta föremål oeftergivliga.


Faunabro En faunabro är en passage som är anlagd och utformad för att utvalda målarter, i regel stora och medelstora däggdjur, ska kunna korsa planskilt över en väg.


Faunaanpassad beläggning Faunaanpassad beläggning är en beläggning som aktuella målarter för en faunapassage inte avskräcks att gå på. Lämpligt material är finare fraktionsmaterial (≤20mm).


Faunapassage Säker passage som uppfyller krav för aktuell djurgrupp (vattenlevande djur, grod- och kräldjur, medelstora eller stora däggdjur).


Faunapassage i plan En fri passage över en väg med viltstängsel. Passagen består av en öppning i stängslet i kombination med varningsmärke, alternativt aktivt varningssystem.


Faunaport En faunaport är en passage anlagd och utformad för att utvalda målarter, i regel stora och medelstora däggdjur, ska kunna korsa planskilt under en väg eller järnväg.


Faunastängsel Viltskydd i form av stängsel med mindre maskor nertill för att anpassas till respektive målart.  Avsett för att hindra mindre, medelstora och större däggdjur från att komma in på vägbanan.


Fickhållplats Busshållplats där angöringsutrymmet för bussen är utformat som en ficka utanför ordinarie vägbanan. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan.


Flerfältsväg/ gata Väg/ Gata med fler än 2-fält och som inte är motorväg. Fordon Anordning på hjul, band, medar eller liknande som är inrättad huvudsakligen för färd på marken och inte löper på skenor. Fordon delas in i motordrivna fordon, släpfordon, efterfordon, sidvagnar, cyklar, hästfordon och övriga fordon.


Fordons- inträngning Avståndet mätt från trafiksidan av räcket före påkörning till det maximala sidoläget på fordonet vid kapacitetsklassbestämmande krockprov. Fordonssignal Signallykta i första hand avsedd för fordonstrafik.


Fordonsström De fordon som kommer till en korsning eller till annan trafikeringsyta i en och samma tillfart och lämnar den i en och samma frånfart. Fordonsströmmen förutsätts bestå av bilar. Om strömmen består av annan fordonstyp skrivs det ut, t.ex. cykelström. Fordonsströmmar i korsningar indelas i högersvängande, rakt framgående och vänstersvängande. Rakt framgående som ej har väjningsplikt kallas också genomgående.


Fordonstrafik Den rörelse, ström eller mängd som uppstår av fordon på väg. Mängd anges i fordon per tidsenhet, kan vara uppdelat på t.ex. bilar, mc, cyklar. Noggrannare analys kan kräva att mängden anges med t ex axelpar eller ekvivalenta personbilsenheter per tidsenhet eller att lastbilsandel anges med procentsats.


Fordonstrafik- banor Banor för fordon såsom körfält, bussfält, kollektivtrafikkörfält och cykelfält. Fordonståg Motordrivet fordon med ett eller flera tillkopplade fordon.


Fri bredd Den minsta bredd mellan fasta hinder som erfordras för att trafikanter ska kunna passera säkert med vald dimensionerande hastighet. Utgörs av summan av banbredd och hinderfri bredd. Se även Fria rummet.


Fri höjd Minsta avstånd vinkelrätt från vägbanan till föremål ovan vägbanan, inklusive säkerhetsmarginal för snö, ny beläggning m.m. Fri höjd är den höjd som erfordras för att trafikanter ska kunna passera säkert under föremål som begränsar höjden. Se även Fria rummet.


Fria rummet Fria rummet är det minsta utrymme som erfordras för ett säkert och effektivt nyttjande av en bana för trafikanter. T.ex. en vägbana för biltrafik, mc och moped klass I eller GCM-bana för gående och cykeltrafik inklusive moped klass II. Fria rummet bestäms av krav på fri bredd och fri höjd, se figuren nedan. Fria rummet för spårväg regleras av respektive spårinnehavares regelverk.


Frigångshöjd Lägsta höjd mellan plant underlag och underkant fordon mitt mellan bak- och framaxel. Friktionskraft Den kraft som uppstår mellan hjul och underlag och är produkten av normalkraften och friktionskoefficienten. Friktionskoefficienten varierar beroende på typ av hjul, underlaget,  temperatur och väglag.


Friliggande GCM-väg GCM-väg med egen terrassering och linjeföring, d.v.s. konstruktionsmässigt frikopplad från väg/gata.


Frånfart Del av körbana avsedd för trafik från korsning. Frånfart sträcker sig in på anslutande väg så långt som vägens utformning och trafikanternas beteende påverkas av korsningens utformning.


Funktionella förbindelser Benämning på vägförbindelse som har stor betydelse för arbetspendling, bidrar till utökade arbetsmarknadsregioner, ökar samverkan mellan arbetsmarknadsregioner, är särskilt viktiga för kollektivtrafikens behov, har stor mängd långväga person- och/eller godstransporter och som har långa transportavstånd. I tätort ingår dessa i det övergripande huvudnätet.


Funktionshinder Är en begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen.


Funktions- nedsättning Nedsättning av en persons fysiska, psykiska eller intellektuella funktionsförmåga. Fyrvägs- korsning Korsning med fyra väg-(gatu-)anslutningar.


Fysisk avgränsning för spårområde tängsel, kantstöd eller annan avgränsning, dock ej vägmarkering, där det klart framgår att det skiljer spårområdet från annat område.


Fält Yta på vägbanan avsedd för fordon i rad. Kan vara reserverat för en viss fordonstyp, t.ex. bussfält, cykelfält.


Färist Anordning med en ytstruktur, ofta över väg,  som syftar till att hindra djur att passera.  Ytstrukturen och avståndet till marken under gör att djuren undviker att gå på risten. Förbindelseväg Rampväg i planskild korsning (F). I trafikplats kallas den ramp.


Förbudsmärke Trafikanordning i form av märke med symbol som utmärker förbud som följer av Trafikförordningen eller av föreskrifter eller förbud som har meddelats med stöd av denna m.fl. förordningar.


Fördröjning under körning När andra trafikanter tillsammans med vald utformning ger fördröjning i restid.


Förskjuten korsning Alternativ till Fyrvägskorsning där den ersatts av två trevägskorsningar genom att sekundärvägarnas anslutningar förskjutits i förhållande till varandra antingen höger/vänster eller vänster/höger.


Förskjutningen vänster/höger avser korsning där trafik som skall korsa primärvägen (gatan) utför vänstersväng vid påfart och högersväng vid avfart.


Förstärkning Avser inom inriktning utformningsstandard ett längre projekt till större delen i befintlig sträckning med huvudsyfte att förstärka bärighet och sekundärt att förbättra trafikteknisk standard.


Förutsättnings- analys Sammanställning och analys, vid framtagande av inriktning trafikteknisk standard, av ett väg-/gatuobjekts förutsättningar normalt innehållande:


 Problemanalys och mål för vägåtgärden  Livslängd för åtgärden  Åtgärdstyp och svårighetsgrad  Nättillhörighet  Trafik- och trafikantförutsättningar  Hastighetsanalys  Olycksanalys  Omgivningsanalys


Gata Väg med annan huvudman än Trafikverket som ligger inom ett detaljplanlagt område. . I VGU kan ordet väg förekommai tätort oavsett huvudman. Se även Väg.


Gatsten Företrädelsevis små- och storgatsten. Gatunät i tätort I tätort sammanbundna gator med liknande funktion. I tätort indelas näten i övergripande huvudnät, övrigt huvudnät och lokalnät. Statliga genomfarter tillhör oftast det övergripande huvudnätet. Det övriga huvudnätet består av övriga gator för trafik genom tätorten och gator för trafik till/från tätorten samt mellan stadsdelar i tätorten. Övriga gator tillhör lokalnätet.


Gatumark Motsvarande det som för väg är vägområde, d.v.s. det område som behövs för vägens brukande, drift och underhåll.


Gaturum Rum bildat av gata och bebyggelse med tomtmark i stad eller tätort. Gaturummet kännetecknas av att gatan står i ett nära förhållande till bebyggelsen som vanligen ligger längs en fast byggnadslinje och utgör väggar i rummet. Plank och staket, häckar och träd kan också bilda väggar och i viss mån tak i gaturummet. Se även vägrum.


Gaturums- beskrivning Gaturumsbeskrivningen är länken mellan all annan tidigare planering och den arbetsgång som leder fram till en ny sektion. Gaturumsbeskrivningen ska länka samman de tidigare planeringsstegen med gaturumsutformningen. Fyra delar behöver specificeras 1. Gatans karaktär – samspel mellan trafikanterna. 2. Gatans plats i trafiknätet. 3. Referenshastigheten. 4. Övriga egenskaper hos gatan att beakta som gestaltning, möblering, parkering.


Gaturäl Rältyp (typ av skena) som är anpassad för att beläggning ska kunna läggas ända upp till rälhuvudet. Gaturälen har till skillnad från vignolrälen en flänsränna.


Gatuspår Spårvägsspår förlagda i gata eller väg där annan trafik förväntas köra. Gatuutrustning Föremål som behövs för gatans funktion och form, exempelvis el-skåp, stolpe, skylt, papperskorg, brevlåda, cykelställ, bänk, konstverk, blomlåda, plantering . GCM GCM är förkortning för gång, cykel och mopedklass II.


GCM- anslutning GCM-vägs anslutning till gata/väg utan att GCM-vägen fortsätter på andra sidan. GCM-bana Del av väg, avsedd för GCM. Banan är avskild från vägbana genom fysisk anordning exempelvis kantstöd, eller målning. GCM-korsning Korsning där GCM-trafik korsar körbana på sträcka.


GCM-trafik Gående och cyklister/ moped klass II i rörelse, även benämnt gående och cykeltrafik. GCM-väg Väg avsedd  endast för GCM.  GCM-väg är avskild från väg genom skiljeremsa. GCM-väg kan vara del av väg och ingår då i vägens sektion, men är till största delen helt friliggande med egen terrassering och linjeföring.


GCM-överfart Kombination av övergångsställe och cykelöverfart. Se även Cykelöverfart och Övergångsställe


Genomfart Väg/gata för trafik genom tätort. Gestaltnings- avsikter Beskrivning av VAD som ska uppnås i projekt ur gestaltningssynpunkt.


Gestaltnings- program Beskrivning av väg- eller gatuprojektets gestaltningsmässiga riktlinjer och ambitioner för utformning av helheten och detaljer.


Gestaltningsprogrammet behandlar HUR gestaltningsavsikterna ska genomföras. Gestaltningsprogrammet är framför allt resultatet av en arbetsprocess och fördjupas och uppdateras under hela planläggningsprocessen.


Glugghållplats Busshållplats där angöringsutrymmet för bussen är utformat som en glugg vid vägbanekant mellan uppställningsplatser/-fält. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan.


Gon Vinkelenhet. En cirkel = 400 g , en rät vinkel = 100 g . Grod- och kräldjursåtgärd En riktad åtgärd för grod- och kräldjur avsedd att förhindra trafikdöd vid utpekade konfliksträckor. Grodpassage Planskiljd passage, ofta i form av trumma under väg, särskilt anpassade för groddjur.


Grundvatten- område Av SGU identifierade områden geologiska formationer av nationell betydelse för vattenförsörjningen.


Gågata Gata, väg eller vägsträcka där fordon inte får föras med högre hastighet än gångfart, där de inte får parkera utanför ev. särskilt anordnade parkeringsplatser och där fordonsförare har väjningsplikt mot gående. Endast motorfordon med vissa behov får framföras på gågata, dock får alla korsa den Kräver LTF och utmärks med vägmärke för gågata. {Trafikförordning kap 8 och kap 10 (2007:101)}.


Gång- och cykelbana Se GCM-bana. Gång- och cykelbaneräcke Räcke med funktion att skilja gående/cyklister mot t.ex. stup, trafik. Finns reglerad i standard.


Gång- och cykelfålla Anordning vid plankorsning mellan järnväg och GCM-väg avsedd att höja gåendes och cyklisters uppmärksamhet och säkra låg fart.


För fålla vid GCM-vägs anslutning till eller korsande av gata/väg, se cykelfålla. Gång- och cykelväg Se GCM-väg. GCM-väg kan vara indelad i en gångdel och en cykel-/mopeddel.


Gångbana Del av väg, avsedd för gående. Gångbana är avskild från vägbana genom fysisk anordning, normalt ett kantstöd.


Gångdel Del av GCM-bana eller av GCM-väg, avsedd för gående där gående och cyklister/moped klass II åtskilts genom avgränsning i form av vit linje, stenrad/stenrader el. dyl.


Gångfarts- område Gata, väg eller område där fordon och/ eller spårvagn inte får föras med högre hastighet än gångfart, där de inte får parkera utanför ev. särskilt anordnade parkeringsplatser och där fordonsförare har väjningsplikt mot gående. Observera att fordonsförare och gående ska lämna fri väg för spårvagn. Gatan får endast förklaras som gångfartsområde om det är utformat så att det framgår att gående nyttjar hela ytan samt att det inte är lämpligt att föra fordon och/ eller spårvagn med högre hastighet än gångfart. Kräver LTF och utmärks med vägmärke för gångfartsområde. {Trafikförordning kap 8 och kap 10 (2007:101)}.


Gångfålla Anordning som hindrar gående från att rusa ut över väg, gata eller spår genom att tvinga fram riktningsförändringar.


För fålla vid järnväg, se även gång- och cykelfålla. Gångpassage Plats som är anordnad för att underlätta gåendes korsande av körbana, dock inte övergångsställe.


Fordonstrafik har inte skyldig att lämna företräde för gående som står i begrepp att korsa körbana vid gångpassage. I trafiklagstiftningen finns inte begreppet gångpassage. Där gäller den allmänna lagen att gångtrafik ska lämna företräde för fordon på gata/väg. Gångsignal Signallykta endast avsedd för gångtrafik.


Gångväg Väg för endast gående, med egen terrassering skild från gata/väg, d.v.s. friliggande. Gångyta Yta speciellt avsedd för fotgängare t ex gångvägar, gångbanor, ramper, trappor och kommunikationsytor på lekplatser. Halvljus Avbländat färdljus.


Halvsfärisk belysningsstyrka (i en punkt på ett vägområde) Ljusflödet på en liten halvsfär med en horisontell bas dividerat med arean på halvsfären yta


Halvsfärisk medelluminans Halvsfärisk belysningsstyrka över ett vägområde Hastighetsgräns Hastighet som inte får överskridas. I VGU används det synonymt med begreppet Skyltad hastighet eller Högsta tillåten hastighet.


Hastighetsklass Hastighetsklass anger den maximala hastighetsklass en vägräckesända eller krockdämpare är dimensionerad för.


Eftergivlig väg- och gatuutrustning samt ofarliga produkter indelas i tre hastighetsklasser, 50, 70 eller 100 efter den hastighet som använts vid typprovningen.


Hastighetsprofil Diagram som visar det förväntade hastighetsförloppet för ett typfordon längs en vägsträcka.


Hastighets- säkring Åtgärd för att reducera fordonsförares möjlighet att köra fortare än en viss, önskvärd högsta hastighet.


Heldragen linje Längsgående heldragen linje som enligt 4 kap. 5 § {vägmärkesförordningen (2007:90)} ersätter motsvarande bruten linje i 4 kap. 4 §.


Helljus Inte avbländat färdljus. Hinder Objekt som innebär påverkan på trafikanter. Hinder på körbanan räknas sådana som är minst 0,35 meter höga, angående krav på stoppsikt.


Hinder i sidoområdet är objekt som kan påverka trafikanters sidoplacering, se Hinderfri bredd. Hinder för personer med funktionsnedsättning är förhållanden i trafikmiljön som försvårar, förhindrar eller gör framkomligheten riskabel för dessa.


Hinderfri bredd Det minsta avstånd till hinder (stolpe, mur etc.) utanför bankant. I VGU förutsätts att utrymme för sidospeglar på fordon ryms inom den hinderfria bredden. Se även Fria rummet.


Horisontalkurva Cirkelbåge med konstant krökning i en vägs eller spårvägs linjeföring i horisontalplanet. Vid angivelse av horisontalkurvas radie avses normalt mittlinje.För spårväg avses även spårmitt för respektive riktning.


Huvudled Väg eller vägsträcka som enligt en lokal trafikföreskrift ska vara huvudled och som är utmärkt med vägmärke för huvudled.


Huvudnät för biltrafik Det nät av länkar avsedda för biltrafik, mc och moped klass I som bildas i tätorten för trafik till/från/genom tätorten samt mellan stadsdelar inom denna.


Huvudnät för gång- och cykeltrafik Det nät av länkar som bildas i tätorten av GCM-vägar och banor avsedda för gång- och cykeltrafik mellan stadsdelar/grannskap.


Huvudväg Den väg av två i korsning som har prioritet, även kallad primärväg. Den andra vägen kallas anslutande väg.


Hylla Faunapassage som fästs i väggen i vattenförande trumma eller under bro, med funktionen att fungera som passage för medelstora däggdjur.


Hållplats Anläggning där resenärer kan kliva av eller på kollektivtrafik. Hållplatsen innefattar plats för uppställning av kollektivtrafik och väntyta för resenärer (plattform).


Högeravsvängs- körfält I korsning ett extra körfält för trafik i högersväng från primärväg till sekundärväg.


Högerpåsvängs- körfält I korsning ett extra körfält för trafik i högersväng från sekundärväg till primärväg. Högersvängs- körfält Samlingsbegrepp för högeravsvängs- och högerpåsvängskörfält. Höjdtillägg Tillägg för att kompensera för snö och markvegetation.


Ihopvävning När flera körfält dras ihop till färre körfält, antingen genom att ett fält försvinner eller att två sammanvävs, jmf sammanvävning.


Inflygnings- hinder Anordning för att hindra låg flykt av fågel över väg. Det kan t.ex. bestå av hög tät vegetation eller skärm.


Informations- anläggning Sidoanläggning som möjliggör för trafikant att stanna utanför vägbanan för att inhämta sådan information om sitt vägval som inte ges av normal vägvisning. Den finns huvudsakligen i anslutning till tätort. Innerslänt Se Slänt. Inre vägren Den i körriktningen vänstra vägrenen på enkelriktad vägbana.


Inriktning utformnings- standard Aktuell långsiktig målbild för vägutformning för det statliga vägnätet.


Intermittent linje Se Bruten linje. Invasiva främmande arter Invasiva främmande arter är arter som med människans hjälp, avsiktligt eller oavsiktligt har spridits utanför sitt naturliga utbredningsområde och vars introduktion eller spridning har konstaterats hota eller inverka negativt på biologisk mångfald och relaterade ekosystemtjänster.


Jordbruks- och skogsbruks- traktor Motordrivet fordon med hjul eller band, som har minst två axlar, vars främsta funktion är som dragfordon och som har konstruerats särskilt för att dra, skjuta, frakta eller driva viss utbytbar utrustning avsedd att användas inom jord- eller skogsbruk. En jordbruks- och skogsbrukstraktor kan vara utrustad för transport av last i jordbruks- eller skogsbrukssammanhang eller med passagerarsäten .


Kanalbredd Avstånd mellan vägbanekant och trafikö eller mittlinje i korsnings till- och frånfarter. I kanalbredden ingår körfält och vägren avskild med intermittent linje.


Kanaliserad korsning Väg-/gatukorsning i vilken fordonsströmmarna i olika riktningar delats upp – kanaliserats – med trafiköar, vägmarkeringar m.m.


Kanalisering Ordnande av fordonsströmmar i väg-/gatukorsning. Uppdelningen sker med trafiköar, vägmarkeringar etc. och syftar till att leda, åtskilja och fixera enskilda fordonsströmmars färdväg.


Kantremsa Mark som är avsett att möjliggöra drift av vägen och som ligger intill vägbanan eller annan därinvid belägen väganordning, t.ex. sidoområde. Den är enligt {Väglagen} begränsad i bredd.


Kantstenstillägg Tillägg till refugbredd för att kunna ange bredd på trafikön exklusive vägmarkering.


Kantstolpe Stolpar som används för att markera vägbanekanten. De ska förbättra den visuella ledningen och är försedda med reflexer.


Kapacitet Största stabila flöde som kan passera en given anläggning under en given tidsperiod med givna förutsättningar.


Kapacitetsklass Mått på ett vägräckes förmåga att vid standardiserat krockprov hålla tillbaka dimensionerande fordon från avkörning.


Katastrof- överfart Anordning för utryckningsfordon som måste vända på mötesseparerad väg. Överfarten kan vara kombinerad med ex.vis. driftvändplats.


Kilavfart Kilformad avfart som består av inledningssträcka, övergångssträcka och retardationssträcka. Den följs av en ramp. Se figur under Ramp.


Klackhållplats Variant av körbanehållplats på gata med uppställningsfält för bilar. Plattform för av- och påstigande ordnas genom breddning av gångbanan så att den bryter uppställningsfältet längs gatan.


Klotoid Klotoid är ett linjeföringselement med linjär förändring av krökningsradien. Kallas även övergångskurva och beräknas med den matematiska formen: A 2 = R  L, där R är radien vid en given längd L från startpunkten.


Kollektivtrafik- fält Särskilt körfält för busstrafik eller busstrafik och spårvagnstrafik. Kan även kallas bussfält och kollektivtrafikkörfält. Kollektivtrafik- signal Kollektivtrafiksignaler avsedd för kollektivtrafik.


Kollektivtrafik i reserverat utrymme Kollektivtrafikkörfält som är förlagt i eget utrymme  i samma gaturum som vägen och gatan men med fysik avgränsning mot övriga trafkslag. Avser trafikering med enbart buss eller spårväg och buss i blandtrafik


Kombinerad anordning (avser räcke) Avser skyddsanordning kombinerad med en annan byggprodukt. Med annan byggprodukt avses exempelvis bullerskydd, belysningsstolpe, vägmärke eller kantstolpe.


Med annan anordning eller konstruktion avses exempelvis bropelare, portalben eller motsvarande. Konfliktzon Se Vägkorsning respektive Plankorsning.


Kontrollplats Plats för en eller flera myndigheters kontrollverksamhet. Det handlar främst om sådan som utförs av polisen, men även andra myndigheter, exempelvis Tullverket och Trafikverket och som kräver att fordon stoppas för kontroll av förare, fordon, handlingar och gods.


Korgbåge Kurva med minst två cirkelbågar (olika radiestorlekar) åt samma håll och i följd. Korsning Med korsning (vägkorsning) avses en väganläggning där trafik på olika vägar korsas, åtskiljs eller sammanförs. De anslutande vägarna indelas normalt i primärväg och sekundärväg eller huvudväg och anslutande väg. För korsning med spårväg - se Plankorsning


Korsning med spår Väg-/Gatuanläggning där väg korsar järnväg eller spårvägi plan eller planskilt. Se även plankorsning respektive vägkorsning.


Korsning typ enskild anslutning Korsningar med enskild väg delas in i följande typer:  A1: Anslutning med ÅDT-Dim >100 f/d, korsning i plan typ A eller B.  A2: Anslutning av ägoväg för traktortrafik och tröska, för Ts och S.  A3: Anslutning till väg eller fastighet med högst fem bostäder. Utformas för för sopbil, slamsugsfordon LOS o.dyl.  A4: Anslutning till fler än fem bostäder och med ÅDT-Dim <100 f/d, för Lbn.  A5: Anslutning för utrymmeskrävande fordon, t ex skogsbilväg, för Ls. Korsnings- avstånd Avstånd mellan korsningar. Det mäts normalt mellan korsningarnas mittpunkter.


Korsningskurva Linje sammansatt av geometriska element, t ex cirkelbågar och övergångsbågar (t ex klotoider) som förbinder anslutningars körbanekanter. Korsningskurvans minsta element kallas mittkurva. (Rm).


Korsningstyp Indelning av korsningar efter utformning, regleringsform respektive separeringsform (gäller GCM). Typ A och B är korsningar utan respektive med trafikö i sekundärvägen, typ C är korsningen med vänstersvängsficka, typ D är cirkulationsplats, typ E är signalreglerad korsning, och typ F är korsning med planskildhet förutom trafikplats. VGU skiljer på korsningar utifrån:


 Korsningar utan gående och cykeltrafik  Korsningar med gående och cykeltrafik Korsningar utan gående och cykeltrafik delas in i:


 Korsning typ A-F  Korsning mellan allmän väg och enskild väg, typ enskild anslutning A1-A5 Korsningar med gående och cykeltrafik delas in i:


 Korsning typ A-F  Korsning mellan väg/gata och GCM-väg, GCM- korsning  Korsning mellan friliggande GCM-vägar


Ytterligare korsningstyper:  Korsning mellan allmän väg och enskild väg,  typ enskild anslutning A1-A5  Korsning mellan väg/gata eller GCM-väg och järnväg, Plankorsning (alternativt Korsning med spår)


Korsningarna har med hänsyn till förhållandena för biltrafik från sekundärvägen delats in i mindre korsningar A-C och större korsningar D-F. Motsvarande uppdelning görs inte i tätort. Så kallade mindre korsningar kan ha högeravsvängs- och högerpåsvängskörfält. Korsningstyp A (finns även som fyrvägskorsning) Korsningstyp B (finns även som fyrvägskorsning)


Korsningstyp C                            Korsningstyp D (finns även som                         (finns även som fyrvägskorsning)                     tre- och femvägskorsning)


Korsningstyp E (finns även som trevägskorsning) Korsningstyp F (enklare än Trafikplats) För GCM-korsningar används följande korsningstyper utifrån separeringsformer med varierande säkerhetsstandard för gående och cyklister inkl. moped klass II: Blandtrafik: Blandtrafik:


GCM-korsning utan trafiksäkerhets- höjande åtgärd, typ I. GCM-korsning med trafiksäkerhetshöjande åtgärd, typ II.


Separerad i tid: Separerad i rum: Signalreglerad GCM- korsning med eller utan trafiksäkerhetshöjande åtgärd, typ III. Planskild GCM- korsning, typ IV.


Gång- och cykelkorsning i plan kan vara:  Oreglerat, passage över vägen (gående, cyklister eller gående och cyklister). Kallas gångpassage, cykelpassage eller gång- och cykelpassage och innebär att den som ska korsa vägen ska välja för fordonen på vägen.


 Reglerat, övergångsställe och/eller cykelöverfart som bör utformas riskreducerande och hastighetsdämpande. Kallas övergångsställe, cykelöverfart eller gång- och cykelöverfart (GCM-överfart) och innebär att fordon på den väg man korsar ska väja för de som korsar vägen.


De kan även indelas i bevakade och obevakade. Bevakade gångpassager/övergångsställen och/eller cykelpassager regleras med trafiksignaler eller polis. Övriga passager/övergångsställen/överfarter är obevakade. Korsningsvinkel Vinkel mellan anslutande vägars/gators mittlinjer. Vinkeln mäts enligt figur


Korta hinder Korta hinder - längsgående hinder som har kortare utbredning än 1 meter Krockdämpare Energiabsorberande anordning som skyddar påkörande fordon från att träffa oeftergivligt föremål


Kulturmiljö Kulturmiljö avser hela den av människor påverkade miljön, det vill säga som i varierande grad präglats av olika mänskliga verksamheter och aktiviteter.


Kulturvägar Trafikverket ansvarar för att peka ut och förvalta statliga kulturvägar utifrån fastställda kriterier. Statliga kulturvägar utgör en linjär struktur i landskapet som tydligt visar den väghistoriska och/eller vägtekniska utvecklingen från forntid till nutid. Kölängd Antal fordon i kö, uttryckt i meter, som bildas av fordonen.


Körning på sikt Att framföra spårvagnen med en sådan hastighet att den kan stanna för ett hinder. Se även körning på signal.


Körarea Den hinderfria yta som ett fordon i rörelse fordrar. Ytan indelas i spårarea och sveparea. Se utrymmesklass.


Körbana Del av väg som är avsedd för trafik med fordon, dock inte vägren, cykelbana eller cykelväg. Bussfält och cykelfält ingår i körbana. Se även Vägsektionens element.


Körbane- hållplats Busshållplats där angöringsutrymmet för bussen är markerat på körbanan. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan.


Kördynamik Möjlighet att anpassa körningen till vägens utformning. God kördynamik innebär att krafterna som påverkar föraren kan hållas på en likartad nivå utifrån valt körsätt.


Körfält På en körbana ett sådant längsgående fält som anges med vägmarkering eller, om vägmarkering saknas, är tillräckligt brett för att trafik med fyrhjuliga fordon kan färdas efter varandra i en riktning. Observera att det förekommer dubbelriktad trafik på vägar med ett körfält.


Körfältslinje Anger gränsen mellan körfält för färd i samma riktning. Körfältspil Vägmarkering som används i markerade körfält för att ange vilken riktning som förare i aktuellt körfält lämpligen ska välja. För körfält med heldragen begränsningslinje anger pilen den riktning som föraren ska köra i.


Körspår Linje inkl. körarea som beskriver ett fordons eller en spårvagns väg genom en korsning Körsätt Förares sätt att köra när det gäller hastighetsval, acceleration och retardation. Delas in i mjukt, medel och hårt. Körvidd Körareans bredd i en viss sektion. Se även Utrymmesklass.


Körytekant Körytekant definieras som:  vägbanekant på väg utan vägren,  vägbanekant på väg med vägren avskild med intermittent kantlinje,  körbanekant på väg med vägren avskild med heldragen kantlinje. Körytekant används för bestämning av ögonpunkt vid siktberäkning. L-stöd Stödmur i form av ett L i genomskärning.


Laddplats Plats som enligt en lokal trafikföreskrift ska vara laddplats och som är utmärkt med ett vägmärke för parkering och en tilläggstavla för laddplats. Landsbygd Ytor utanför tätort. Se även tätort.


Landskap Begreppet innefattar allt fysiskt, som skog, odlingsfält, träd, vatten, vägar, byggnader etc., dess funktioner och samspel inom ett område.


Enligt Europeiska landskapskonventionen är landskap ” ett område sådant som det uppfattas av människor och vars karaktär är resultatet av påverkan av och samspel mellan naturliga och/eller mänskliga faktorer.”


Landskapsanalys Landskapsanalys är den analys som beskriver omgivningens förutsättningar. Det är underlag som ska användas för att ta undvika, begränsa eller förbättra omgivningspåverkan, gällande bland annat landskapets karaktär, form och skala, natur- och kulturvärden, samt människors behov och upplevelser av landskapet.


Landskapsbro En landskapsbro är en bro över ett avgränsat landskapsavsnitt. Bron åstadkommer en passage under väg eller järnväg för djur och natur. Bron ska vara tillräckligt lång och hög för att tillåta de ekologiska processerna att fortsätta under vägen, och det ska alltid vara möjligt för djur att passera torrskodda under lanskapsbron vid förekomst av vattendrag och vid normalflöden.


Lastbil 1. Bil som är inrättad huvudsakligen för godsbefordran. 2. Annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Lastbilar delas in i lätta och tunga lastbilar, se Lätt lastbil.


Ledarm Stödmur som hindrar grod- och kräldjur från att korsa vägen, samt leder djuren  till passage under vägen.


Ledlinje Vägmarkeringslinje som vägleder fordonstrafiken i komplicerade korsningar. Ledstråk Kontinuerlig följd av naturliga och konstgjorda ledytor, varningsytor och valytor mellan start- och målpunkt, endast avbruten av cykel- och körbana. Ledstråk ger personer som har nedsatt syn eller som är helt blinda ledning och orientering.


Ledyta Yta som ger orientering och längsgående ledning och har kontrasterande ljushet och utformning/struktur, taktilitet, mot omgivningen.


En ledyta kan vara naturlig t.ex. en vägg, en kant, ett räcke, en mur eller t.ex. gräs eller en plantering mot en slät yta av t.ex. asfalt eller betong- eller granitplattor. Ledytan kan också vara konstgjord och bestå av sinus- eller ribbstruktur med standardiserade mått.


LHOVRA Namnet LHOVRA är en akronym för trafiksignalfunktioner: L = Lastbils- prioritering. (Funktionen kan ersättas med B=Buss-, K =Kolonn-, Kö=Köprioritering). H = Huvudledsprioritering


O = Olycksreduktion V = Varibelt gult R = Rödkörningskontroll A = Allrödvändning


Linjeföring Den kombination av geometriska element (cirkelbågar, övergångsbågar och raklinjer) i horisontal- och vertikalled, som definierar vägens/gatans läge i förhållande till omgivningen.


Livslängd Den tid en anläggning fyller sin funktion utan andra åtgärder än drift och underhåll. Tre livslängdsbegrepp används:  användningstid  teknisk livslängd  ekonomisk livslängd


Ljusarmatur Lamphållare med tillhörande utrustning såsom belysningskälla, optik och bländskydd. Lokala trafikföreskrifter Särskilda trafikregler som meddelas av väghållaren för en viss väg eller vägsträcka eller för samtliga vägar inom ett visst område. I {Trafikförordningen (1998:1276) kapitel 10} anges vad lokala trafikföreskrifter får gälla.


Lokalnätsgator Lokalnätsgator avser gator utan betydande genomfartstrafik och därför har relativt låga trafikflöden. Referenshastigheten kan sättas lägre då trafiksäkerhet och tillgänglighet är normalt viktigare än framkomlighet på dessa gator.


Luminansjämn- het i vått väglag (av vägytans luminans) Kvoten mellan det lägsta punktvärdet och medelvärdet av alla punktvärden beräknat i vått väglag


Luminanslik- formighet Luminanslikformighet (av vägytans luminans på en körbana) definieras som kvoten mellan det lägsta och det högsta punktluminansvärdet i den punktlinje som går längs mitten av körfältet Lutning Se längslutning, resulterande lutning, tvärfall, skevning.


Låg vegetationstyp Fältskikt av örter, gräs, halvgräs, ris, ormbunkar, fräken- och lummerväxter eller bottenskikt av mossor och lavar


Långsträckta hinder Längsgående hinder som har större utbredning än 1 meter Lägsta belysnings- styrka Lägsta belysningsstyrka på ett vägområde


Lägsta semicylindriska belysnings- styrkan Minsta semicylindriska belysningsstyrkan på ett plan av 1,5  m ovan vägytan


Lägsta vertikalbelys- ningsstyrkan Minsta belysningsstyrkan på ett vertikalplan vid en specifik höjd ovan vägytan


Längslutning Lutning mot horisontalplanet i vägens/banans/spårvägens längsriktning. Lutningar används i kombination med konkava och konvexa vertikalkurvor för att anpassa linjeföringen till höjdskillnader i terrängen. Lutningens storlek anges i förhållande till horisontalplanet och mäts i % eller Y:X, där Y är höjdskillnaden och X är aktuell


horisontell sträcka. Lutningen anges med negativt tecken nedför i längdriktningen när det anges i %.


Länklängd Avser avståndet mellan två hastighetssäkrade punkter, t.ex. korsningar eller punkter där andra hastighetsdämpande åtgärder utförts. Mått som används för att bedöma förväntad hastighetsprofil. Länsväg Allmän väg som inte är riksväg. Se även Primär länsväg och Övrig länsväg.


Lätt buss/ lastbil Buss respektive lastbil med totalvikt högst 3,5 ton. Markerings- stolpe Eftergivlig stolpe för  driftvändplatser, katastroföverfarter och överledningsplatser.


Maximalt bländtal GR L Metod för att beräkna bländningstal på öppna ytor såsom torg, skolgårdar och bussterminaler där TI ej går att tillämpa på grund av geometri och observatörsplats. CIE 112:1994, Glare evaluation system for use within outdoor and area lighting. Förkortningen GRL står för Glare rating limit.


M-klass M Belysningsklass som tillämpas på vägar för motorfordon där belysningskriterierna främst utgörs av krav på vägytans luminans. Förkortningen M står för motorized vehicles.


Medelbelysning sstyrka (på ett vägområde) Horisontell belysningsstyrka som medelvärde över ett vägområde


Medelstora däggdjur Däggdjur av storlek större eller lika med mård/utter och mindre än rådjur. Mindre korsning På landsbygd en tre- eller fyrvägskorsning med eller utan trafiköar och som inte är cirkulationsplats, trafiksignalreglerad korsning, planskild korsning eller trafikplats. Mindre korsningar karaktäriseras av att inga åtgärder vidtagits, som väsentligt förbättrar framkomligheten för biltrafik från sekundärvägen. Mindre korsningar indelas i typ A – C. Se även Korsningstyp.


Mitthållplats Hållplats på sträcka med mittplacerade kollektivtrafikkörfält eller mittplacerad kollektivtrafik i reserverat utrymme. Plattform avskiljer angöringsutrymmet från omgivande körfält för övrig trafik. Mittlinje Gränsen mellan körfält avsedda för färd i motsatta färdriktningar.


Mittremsa Den del av väg som åtskiljer vägbanor med motriktad trafik då den inte endast består av mittlinje. Den kan bl.a. bestå av asfaltyta, refug eller grässlänter. Mittremsa kallas även skiljeremsa.


Mitträcke Räcke i mittremsa. Mittvägren Vägren i anslutning till mittremsa. Se även Vägren. Moped Motorfordon som är konstruerat för en hastighet av högst 45 kilometer i timmen som, om det drivs av en förbränningsmotor med gnisttändning, har en slagvolym av högst 50 kubikcentimeter, eller, om det drivs av en förbränningsmotor med kompressionständning, har en slagvolym av högst 500 kubikcentimeter, eller är försett med annan motor för framdrivande och som har:


 två hjul samt en nettoeffekt som inte överstiger 4 kilowatt,  tre hjul och en vikt i körklart skick av högst 270 kilogram samt en nettoeffekt som inte överstiger 4 kilowatt, eller  fyra hjul och en vikt i körklart skick av högst 425 kilogram samt en nettoeffekt som inte överstiger 4 kilowatt, eller  fyra hjul, ett karosseri med högst tre dörrar och en vikt i körklart skick av högst 425 kilogram samt en nettoeffekt som inte överstiger 6 kilowatt. Mopeder delas in i klass I och klass II. Moped klass I: Moped som inte hör till klass II.


Moped klass II: Moped som har en motor vars nettoeffekt inte överstiger 1 kilowatt och  är konstruerad för en hastighet av högst 25 kilometer i timmen, eller  är konstruerad för att drivas med en tramp- och vevanordning och där motorn inte ger något krafttillskott vid hastigheter över 25 kilometer i timmen.


Motorcykel Motorfordon vars nettoeffekt, konstruktiva hastighet eller motorstorlek överstiger villkoren för moped och som har


 två hjul, eller  tre symmetriskt placerade hjul och en vikt i körklart skick av högst 1 000 kilogram, eller  3. fyra hjul och en vikt i körklart skick av högst 450 kilogram eller högst 600 kilogram om


fordonet är inrättat för godsbefordran, samt en nettoeffekt som inte överstiger 15 kilowatt. Motorfordon Motordrivet fordon som är avsett att användas huvudsakligen på väg och som är inrättat huvudsakligen för att självständigt användas till person- eller godstransporter eller andra ändamål, om fordonet inte är att anse som en traktor eller ett motorredskap. Motorfordon delas in i bilar, motorcyklar och mopeder.


Motorredskap Motordrivet fordon som är inrättat huvudsakligen som ett arbetsredskap eller för kortare förflyttningar av gods.


Motortrafikled Väg eller vägsträcka som enligt en lokal trafikföreskrift ska vara motortrafikled och som är utmärkt med vägmärke för motortrafikled. Saknar oftast mittremsa, till skillnad mot motorväg. Det är förbjudet att på motortrafikled och på dess på-och avfartsvägar framföra långsamtgående fordon, d v s sådana fordon som på plan väg inte kan eller får framföras med minst 40km/h. Inte heller moped klass I är tillåtna.


Motorväg Väg eller vägsträcka som enligt en lokal trafikföreskrift ska vara motorväg och som är utmärkt med vägmärke för motorväg. Har alltid mittremsa mellan körriktningarna, till skillnad mot motortrafikled. Det är förbjudet att på motorväg och på dess på-och avfartsvägar framföra långsamtgående fordon, d.v.s. sådana fordon som på plan väg inte kan eller får framföras med minst 40km/h. Inte heller moped klass I är tillåtna.


Målart Den eller de djurarter som anläggningen främst är anpassad för, ex rådjur, hjort och älg. Målpunkt Plats som kan benämnas som viktig för allmänheten när det gäller att röra sig utomhus. Exempel på målpunkter är övergångsställen, busshållplatser, trappor, ramper och hissar.


Möbleringszon Del av gaturummet avsedd för gatuträd, cykelparkering, stolpar för belysning/vägmärken och andra föremål som behövs för gatans funktion och form.


Mötesfri väg Väg med mitträcke, -barriär eller bred mittremsa som motverkar fordon att komma över på körbana för motsatt trafikriktning men som inte är motorväg. I VGU delas mötesfria vägar in i mötesfri landsväg MLV och mötesfri motortrafikled MML. Natural Colour System System för att beskriva färgers kulör och ljushet, förkortas NCS.


Naturlig vegetation Naturlig vegetation avser en flora naturligt förekommande och anpassad för de abiotiska och ekologiska faktorerna på platsen, sett ur både ett genetiskt och ett ekologiskt perspektiv.


Naturvärde En struktur, art eller biotop med betydelse för biologisk mångfald. Nedre ytterslänt Den nedre delen av en ytterslänt som har en brytningspunkt för släntlutningen. Nybyggnad Avser ett längre projekt huvudsakligen (mer än 80 %) i helt ny sträckning.


Nät Den sammanhängande struktur av förbindelser som används av ett trafikslag ex.vis bil, gång, cykel, kollektivtrafik.


Nödgångbana Gångbana på broar och i tunnlar avsedd att endast användas av gående i nödsituationer. Oeftergivligt föremål Med oeftergivliga föremål avses större fasta föremål. Exempel på oeftergivliga föremål:


 träd med diameter >100 mm i brösthöjd  bropelare  kort betongfundament högre än 0,1 m  jordfast sten högre än 0,1 m  el- och teleskåp som inte uppfyller standard enligt EN12767 eller EN12899-3  bergskärning med skrovlig yta  stolpar, bärare av vägutrustning eller annan utrustning som inte är eftergivliga enligt standarden {SS-EN 12767}. Standarden för oeftergivliga föremål gäller för förare och passagerare i en personbil.


Oeftergivliga spårvägsobjekt Teknisk spårvägsutrustning som måste stå nära spårvägen för att inte mista sin funktion, men vid en krock med ett vägfordon inte ska förändra anläggningens funktion (KTL- stolpar, teknikhus).


Ombyggnad/- förbättring Avser  projekt med huvudsyfte att förbättra/ förändra trafikteknisk standard.


Omgivnings- analys Analys för att ge underlag för behov av åtgärder och kostnader för att undvika, begränsa eller förbättra omgivningspåverkan. Se även Landskapsanalys


Omgivningsljus EIR Omgivningsljus EIR (av en remsa intill körbanan på en väg), definieras som den lägsta kvoten (beräkningen görs


för vägens båda sidor) mellan medelbelysningsstyrkan på en yta motsvarande körfältets bredd, direkt vid sidan av vägen och medelbelysningsstyrkan för det yttersta körfältet


Omkörningsbar längd Summan av omkörningssträckornas längd dividerad med den totala väglängden. Anges per riktning.


Omkörningsfält Med omkörningsfält avses extra körfält på begränsad sträcka avsedd för omkörning på relativt plan mark. I backe benämns det stigningsfält.


Omkörningssikt Omkörningssikt är summan av den sträcka som fordras för att köra om ett framförvarande fordon och den sträcka ett mötande fordon tillryggalägger under samma tid, båda under definierade förutsättningar.


Tillgänglig omkörningssikt i en punkt är den längsta vägsträcka på tvåfältsväg inom vilket en personbilsförare i kö bakom ett köledande fordon kan se ett mötande fordon.


Omkörnings- sträcka Del av mötesfri väg som har 2 körfält i samma riktning. Längden beräknas från punkten där körbanan börjar breddas från 1 till 2 körfält fram till 50 meter innan omkörningsfältet smalnats av till 2,5 meter.


Oskyddade trafikanter Gående, cyklande, den som färdas på en moped eller motorcykel utan karosseri samt sådana trafikanter som avses i {1 kap. 4 § trafikförordningen (1998:1276)}


Parallellavfart Parallellformad avfart som består av inledningssträcka, parallellsträcka och övergångssträcka. Den följs av en ramp. Se figur under Ramp.


Parkeringsplats Område anvisat för parkering. Passagers effektivitet Avser passage för klövvilt. En måttangivelse i procent på hur god funktion en passage har för klövvilt. Passage för djur Se Faunapassage.


Personbil Bil som är försedd med högst åtta sittplatser utöver förarplatsen och  är inrättad huvudsakligen för personbefordran eller  är permanent försedd med ett karosseri som är inrättat som bostadsutrymme och utrustat med åtminstone a. fast monterade sittplatser, b. fast monterade sovplatser som kan utgöras av sittplatser som kan omvandlas till sovplatser, c. fast monterad utrustning för matlagning och lagring och d. bord.


Plankorsning Korsning i samma plan mellan väg eller GCM-väg och järnväg eller spårväg som är anlagd på en särskild banvall.


Planskild GCM- korsning Planskild passage avsedd för GCM-trafik över eller under väg Planskild korsning Korsning i helt eller delvis skilda plan. Se även Trafikplats.


Den kan vara utformad med eller utan ramper mellan de korsande vägarna/gatorna. Motsvarande korsning i samma plan kallas i VGU för korsning i plan. Se vägkorsning respektive plankorsning. Plattform Upphöjd yta för resenärer intill spår eller bussuppställningsyta på hållplats.


Poliskontroll- plats Se Kontrollplats. Pollare En vid marken fäst låg stolpe, som inte är kantstolpe eller markeringsstolpe. Används t.ex. där motorfordon ska hindras att komma fram eller med riktningsvisare på toppen vid övergångsställen/gångpassager. Port Smal entré till ett område markerar en skillnad.


Primär länsväg Väg som har ett övergripande regionalt intresse och med vägnummer 100-499. Primärkonflikt Konflikt mellan korsande rakt-fram-gående trafikströmmar i en korsning


Primärväg/-gata Den överordnade vägen eller gatan i en korsning, även kallad huvudväg. Den andra kallas sekundärväg.


Principutform- ning Egenskaper, mer i detalj än i trafikteknisk standard, för alla anläggningsdelar t.ex. antal körfält i korsningar och lokala hastighetssänkningar, som väljs för väg-/gatuobjekt inför eller under projekteringsarbetet.


Produktfamilj Samling produkter med samma utförande men i olika storlekar (angående provning av eftergivlighet).


Punktåtgärd Avser ett projekt med syfte att förbättra trafikteknisk standard i en eller några punkter.


På- och avstigningsyta Yta på gångbana närmast kantsten vid plats för buss, taxi m.m. avsedd för på- och avstigande.


Påfart Del av väg-(gatu-) korsning särskilt utformad för anslutande trafik (konvergerande) . Påfarter är rampanslutning mot huvudvägen utformade för påsväng för fordon med hastigheter nära huvudvägens referenshastighet.


Påhängsvagn Släpvagn som är inrättad för att genom tapp med vändskiva eller liknande anordning förenas med en bil, en traktor eller ett motorredskap och som är så utförd att chassiet eller karosseriet vilar direkt på det dragande fordonet.


P-klass P Belysningsklass som tillämpas i område som reserverats för användning av människor till fots eller med hjälp av cykel, och förare av motorfordon vid låg hastighet. P är översatt och betyder Pedestrian. Raklinje Horisontalkurva med oändligt stor radie (R=∞).


Ramp För gång- eller fordonstrafik avsedd förbindelse mellan två plan. Rampen sträcker sig mellan byggnos vid primärväg och byggnos där två ramper möts, alternativt där rampen ansluter till korsningen i sekundärvägen. Ramper i planskilda korsningar (F) kallar förbindelseväg.


Fordonsramper delas efter form in i tre huvudtyper:  D = direktramp - direkt sväng i avsedd färdriktning  I = indirekt ramp - börjar med sväng i motsatt riktning mot den avsedda färdriktningen  K = klöverbladsramp - sväng i 1/2 till 3/4 varv från begynnelseriktning


Trafikplatselement och ramptyper Rampning Skevningsförändring på spårväg; en steglös förändring av rälsförhöjningen inför en kurva.


Rastanläggning Sidoanläggning med utrustning och anordningar för trafikanters behov av vila, mat, toalettbesök, rekreation eller dylikt.


Rastficka Fickformad uppställningsyta avsedd för kortare rast utanför men i anslutning till vägbanan, reglerad som parkeringsplats. Benämns även parkeringsficka.


Rastplats Rastplats är en från vägen avskild anläggning för parkering av olika fordon. Den ansluts till vägen med särskilt anordnade in- och utfarter. I anslutning till parkeringsutrymmet finns utrymme för vila, rekreation och toalett som är tillgänglig även för personer med rörelsenedsättning. Rastplats kan utföras utefter alla typer av vägar.


Reaktionstid Den tid det tar att fatta beslut efter upptäckt av en trafiksituation och börja beslutad handling.


Referens- hastighet Referenshastighet VR är ett sammanvägt funktionellt begrepp för att ange för vilken högsta hastighet en länk eller korsning ur hastighets- och säkerhetssynpunkt ska utformas. Den används bl.a. för att bestämma minimilängd för olika typer av sikt, t.ex. stoppsikt och siktområde i korsningar, minimiradier i horisontal- och vertikalkurvor samt möjliga korsningstyper och avstånd mellan korsningar. Referenshastighet har också stor betydelse för val av typsektion och separeringsform.


Vald referenshastighet bör normalt överensstämma med den för länken eller korsningen planerad hastighetsgräns för personbilar.


Refug Med kantstenar eller annan fysisk anordning helt eller delvis avgränsad trafikö. Refug kan innehålla skyddsutrymme för gång- och cykeltrafik.


Refug kan också utgöra skyddsområde vid mitthållplats. Refuger kan indelas efter placering eller funktion i mittrefug, sidorefug och riktningsgivande refug.


Relativ öppenhet =höjd * bredd/längd. Det är ett mått för utformning av faunaport. Resulterande lutning Den sammansatta lutningen som uppstår p.g.a. en vägytas längs- och tvärfall. Kallas också för snedlutning.


Resulterande radie Resulterande radie Rr definieras som: Rr=1/((1/R1)-(1/R2))    där: Rr= resulterande radie (m) R1=slutradie (m) R2=startradie (m), (R1<R2)


Vid övergång mellan kurva och raklinje (med R=∞) är R2=∞ vilket innebär att Rr=R1. Rr blir R1 om det ena anslutande elementet av de två är en raklinje (med R=∞).


Retardation Inbromsning. Innebär negativ acceleration och anger negativ förändring av hastighet per tidsenhet.


Retardationsfält Körfält som är avsett endast för avfart. Riksväg Väg som har ett nationellt intresse.


Trafikverket beslutar om en väg ska vara riksväg. Trafikverket beslutar om vägnummer och Transportstyrelsen om vägvisningsplan för riksvägar och länsvägar med nummer 100 – 499.


Riktnings- separerad väg Väg med omkörningsfält, räfflad mittremsa och dubbel heldragen mittlinje . Förekommer endast som trimningsåtgärd


Riskobjekt Riskobjekt är objekt där konsekvenserna för samhället av en av-/påkörning är allvarliga, till exempel gas- och starkströmsledningar, kemiska industrier, kärnkraftverk och bränslelager. Rondell Trafikö i centrum av cirkulationsplats kring vilken trafiken cirkulerar enkelriktat.


Rotation Den rörelse ett fordon utsätts för vid färd längs en vägsträcka där tvärfallet ändras. Uttrycks med ”m/m/s”. Grundvärde för dimensionering av skevningsövergångars längd.


Ruderal- vegetation Vegetationsarter som först koloniserar ett område efter påverkan, exempelvis från skogsbränder, laviner eller mänsklig aktivitet.


Ryck Förändring av hastighetsförändring. Uttrycks med m/s³. Ryck i längsled är grundvärde för dimensionering av stoppsikt för buss och spårvagn med stående passagerare.


Ryck i sidled är grundvärde för dimensionering av övergångsbågars längd. Rymdkurva Tredimensionell kurva. Den kurva som vägen följer, vanligen beskriven med plan- och profildata.


Räckesreflektor Punktformad reflektor på vägräcke. Används för att förstärka vägens visuella ledning. Räl Räls för järnväg eller spårväg. Rälsförhöjning När den ena rälen i ett spår ligger högre än den andra rälen.  Jämför med skevning.


Rälsöverkant Höjdangivelse för rälens ovansida. Förkortas allmänt RÖK. Sammanväv- ning När två körfält vävs samman till ett på lika villkor, d.v.s. båda körfälten går över till ett gemensamt.


Samordnad styrning Samordnad trafiksignalstyrning som strävar efter att optimera tidsättningen utifrån olika variabler som t.ex. antal stopp, fördröjning etc.


Sektion Vägs indelning i element i trafikeringsområde och sidoområde. Sekundär- konflikt Konflikt i korsning mellan svängande och mötande trafik.


Sekundärväg Den underordnade vägen eller gatan i en korsning, även kallad anslutande väg. Den andra kallas primärväg.


Separat- belysning Används vid övergångsställen för att skapa positiv kontrast av korsande på övergångsställe, ibland används (felaktigt) även begreppet ”intensivbelysning”. Separering Innebär att skilja olika trafikslag åt antingen i rummet eller i tiden.


Separerings- form Anger på vilket sätt cyklar/mopeder och andra fordon skiljs åt i rummet. Följande separeringsformer finns på sträcka. För separeringsformer i korsning se Korsningstyper.


Service- anläggning Sidoanläggning avsedd att tillhandahålla varor och/eller tjänster till vägtrafikanterna placerad i direkt anslutning till väg.


Serviceanläggning kan kombineras med rastanläggningar men då bör en klar uppdelning vara gjord mellan den del som skall tillhöra serviceanläggningen och den del som skall tillhöra allmän väg.


Serviceficka Område anvisat för service av t ex VVIS-, ATK-utrustning i direkt anslutning till vägen. Servicenivå Framkomlighetsmått som uttrycker reshastighet och/eller belastning i en väganläggning.


Sidoanläggning Med sidoanläggning avses en anläggning utanför vägbanan avsedd för uppställning av fordon i samband med att något behov hos trafikant, fordon eller myndighet tillgodoses. Sidoanläggningen erfordras när sådant behov att stanna på vägbanan medför att trafiksäkerheten och framkomligheten minskar oacceptabelt mycket. Exempel på sidoanläggningar är:


 Busshållplatser och bussvändslingor.  Rastanläggningar.  Serviceanläggningar (kommersiell anläggning).  Informationsanläggningar.  Kontrollplatser.  Driftvändplatser.  Uppställningsplatser (p-platser).  Vändplatser.


Sidoavstånd Avstånd mellan trafikanter samt mellan trafikanter och bankant eller trafikant och hinder utanför bankant. Avståndet varierar med typ av trafikant, hastighet och utrymmesklass.


Sidoområde Del av väg-/gatuområde mellan trafikeringsområdet och väg-/gatuområdets yttre gräns. Sidoområdestyp Sidoområdet delas in i olika typer beroende på utformning med avseende på trafiksäkerheten, s.k. sidoområdestyper.


Sidoremsa Det är den del av trafikeringsområdet som åtskiljer vägbana från gångbana, cykelbana eller från annan vägbana t.ex. mellan motorväg och ramp. Sidoremsa kallas även skiljeremsa. Se även Skyddsremsa.


Sidoräcke Vägräcke avsett att placeras längs yttre vägbanekant. Sidovägren Vägren anslutande till vägens sidoområde eller till sidoremsa, V.


Signalbild Ljus i ett visst ögonblick i en eller flera ljusöppningar i en trafiksignals signallykta.


Signalgrupp Den grundläggande tekniken för trafiksignalstyrning benämns signalgruppsteknik. I denna tilldelas varje tillfart, deltillfart, cykelpassage och övergångställe en signalgrupp. Denna motsvaras i tillfarten av en eller flera signaler som alltid visar samma signalbild (rött-gult- grönt).


Signallykta Lykta i trafiksignaler. Nomalt består består ljuskällan av glödlampa, lågvolt halogen eller lysdioder (LED).


Signalreglerad korsning Korsning vars trafikflöden styrs av trafiksignaler. Även kallad trafiksignalreglerad korsning, korsningstyp E. Se även Korsningstyp.


Sikt i korsning Det behov av sikt som finns från anslutande fordon i en korsning till primärvägen. Mäts från sekundärvägens vägmitt. Se även siktområde.


Sikt på sträcka Sikt på sträcka - Det behov av sikt som finns från fordons- eller spårvagnsförares öga till vägbanan längre fram eller till mötande fordon eller spårvagn. Krav på sikt ställs angående hinder (stoppsikt, omkörning (omkörningssikt) och på enfältiga vägar angående möte (mötessikt motsvarande dubbel stoppsikt)).


Siktkörning Kör på sikt eller siktkörning: Att inte framföra spårvagnen i tätort i högre hastighet än att föraren har möjlighet att bromsa inför ett hinder.


Siktlinje Den raka sträckan mellan ögonpunkt och hinderpunkt. Siktområde Den triangelformade yta i och intill korsningar inom vilken krav ställs på fri sikt från fordons- eller spårvagnsförare eller gående till anslutande vägbana.


Ex. siktområde vid en GCM-anslutning. Siktsektor Utrymme i innerkurva mellan vägbanekant och ex.vis tunnelvägg/sidoräcke för att tillräcklig sikt ska uppnås. Utrymmet utformas så att det inte trafikeras av fordon.


Siktskugga Det är den brist på sikt som uppkommer då ett fordon blockerar sikten för ett annat fordons förare.


Siktsträcka Den sträcka fordon färdas mellan ögonpunkt och hinderpunkt. Den sammanfaller med siktlinjen på rak väg.


Skaderiskklass Mått på hur stor skadeföljden på förare och passagerare blir vid en kollision med fordon mot en vägutrustning.


Skevning Enkelsidigt tvärfall i kurva. Skevnings- utjämning Övergången mellan två sträckor med olika skevningar. Övergången kallas skevningsutjämningssträcka. Skevningsutjämningen görs genom att vägbanan vrids runt en längsgående axel, vridaxeln. Denna sammanfaller normalt med profillinjen


Skiljeremsa Skiljeremsa är ett samlingsbegrepp för mittremsa och sidoremsa. Se Mittremsa och Sidoremsa. Skoter Se Snöskoter.


S-kurva Kombination av två enkla klotoider mellan två motriktade cirkelbågar. Skyddsanord- ning Anordning som ska förhindra: -mötesolyckor -oavsiktlig avåkning -påkörning av oskyddade trafikanter -påkörning av oeftergivliga föremål etc. , samt att mildra skadepåföljd.


Till skyddsanordningar räknas väg- och broräcke, gång- och cykelbroräcke, gång- och cykelbaneräcke, övergång


mellan räcken, vägräckesände och krockdämpare, men även stängsel, dock inte vilt-/faunastängsel. Skyddsavstånd Med skyddsavstånd avses i VGU minsta tillåtna avstånd mellan väg (vägbanekant) och järnväg (spårmitt), spårväg (spårmitt) eller risk- eller skyddsobjekt av säkerhetsskäl.


Skyddsobjekt Skyddsobjekt är sådana som riskerar att skadas av avkörande fordon, till exempel dricksvattentäkt, järnvägar och vissa bärande konstruktioner.


Länsstyrelsen beslutar om skyddsobjekt och Skyddslagen (2010:305) reglerar vad som får vara skyddsobjekt. Skyddsobjektet järnväg begränsas av normalsektionen för det fria rummet vid järnvägsspår.


Skyddsremsa Gäller specifikt för cykel och moped (klass II). Område vid sidan om körbana, cykelbana o d, vilket erfordras som säkerhetsmarginal mot fysiska hinder, t ex på bro, vid stödmur, vid räcke eller mellan cykelbana och körbana som skydd för cyklande mot uppslängande bildörrar.


Skyltad hastighet Se Hastighetsgräns. Skärning Där vägen är lagd under ursprunglig marknivå. Skärningsdjup mäts enligt figuren nedan.


Skärningsdike Vägdike beläget vid vägbana i skärning med uppgift att omhänderta vatten från vägkroppen.


Slänt Lutande del av sidoområdet. Slänt belägen mellan stödremsa och dikesbotten kallas innerslänt, slänt mellan stödremsa och bankfot kallas bankslänt och slänt utanför dikesbotten kallas ytterslänt. Se även Vägsektionens element.


Slänträcke Vägräcke som är särskilt utprovat för att placeras i innerslänt istället för i stödremsa.


Släpvagn Släpfordon på hjul eller band som är inrättat för att dras av ett motorfordon, en traktor eller ett motorredskap.


Sned fickhållplats Kilformad fickhållplats där bussen ställs upp i infartsriktningen Snöskoter Terrängskoter (terrängmotorfordon med en tjänstevikt av högst 450 kg) som är avsedd för färd på snötäckt mark och som är försedd med band och medar.


Snözoner Indelning av Sverige i zon utifrån förväntad snömängd. Används vid dimensionering av snöupplag längs gator. S=södra M=mellersta N=norra ÖN=övre norra


Solitära träd Solitära träd är fristående träd. De kan vara enskilda eller utgöra en mindre grupp av träd, färre än fem, längs en väg eller järnväg. I undantagsfall kan fler än fem träd klassas som solitära träd om det är uppenbart att de inte står i en alléliknande rad.


Sommar- cykelväg En enklare friliggande förbindelse utan krav på vinterunderhåll, främst avsedd för gående och cyklister. Utformning avgörs från fall till fall.


Spårinnehavare Säkerhets- och funktionsansvarig organisation för spårväg. Spårområde Utrymme avsett för spårvägstrafik.


Spårvagn Spårfordon på spårväg avsedd för passagerare. I VGU inkluderas även spårburna arbetsmaskiner och liknanade i begreppet.


Spårvidd/-area Den bredd/yta som bildas mellan de yttersta hjulspåren av ett fordon i rörelse. Se Utrymmesklass.


För spårväg avser spårvidd avståndet mellan rälerna i ett spår. Spårväg Spåranläggning som inte är järnväg eller tunnelbana och är avsedd för att trafikeras av spårvagnar.


Spårväg i reserverat utrymme Spårväg som är förlagd i eget utrymme i samma gaturum som vägen och gatan men med fysik avgränsning mot övriga trafkslag.


Spårvägssignal Signal för spårvagn som inte är trafiksignal enligt vägtrafikförordningen. Spärrområde Del av vägbana som markerats med vinklade eller snedställda parallella streck och som begränsas av en heldragen linje. Del av eller hela området kan utföras i vitt.


Staklinje Konstruktionslinje där väganläggningens huvudsakliga linjeföring i plan och profil sammanförs.


Standard- korsningskurva Korsningskurva som följer körspåret för typfordon Lps. Stannande Se Retardation.


STH Största tillåtna hastighet på järnväg och spårväg. Stigningsfält Med stigningsfält avses extra körfält i backar, placerat till vänster om ordinarie körfält i stigningens riktning.


Stolpmarkerings rör En stolpe försedd med reflex för att öka synbarheten såväl rakt framifrån som från sidan


Stopphållplats Variant av körbanehållplats på gata där kollektivtrafiken och trafiksäkerheten behöver prioriteras. Kan utformas som enkel eller dubbel stopphållplats.


Stoppsikt Den siktsträcka som fordras för att fordonsförare skall kunna stanna sitt fordon före ett lågt hinder. Stoppsikten indelas i reaktions- och bromssträcka.


Kontroll av stoppsikt kräver att följande lägen för fordon, förare och hinder definieras i den dimensionerande trafiksituationen:


 Ögonhöjd  Ögonpunkt (var ögat befinner i plan)  Synbarhetsvinkel  Hinderhöjd  Hinderpunkt (var hindret befinner sig i plan)


Stora däggdjur Alla klövdjur och de stora rovdjuren björn, järv, lo och varg. Strandpassage Faunapassage som möjliggör för djur att passera längs stranden av ett vattendrag, under en bro eller genom en trumma.


Stup  Innerslänt eller annan tvär lutning nedåt, brantare än 1:3 för vägtrafik  Innerslänt eller annan tvär lutning nedåt, brantare än 1:2 för GCM-trafik.  Vertikalt fall med höjd ≥ 0,5 m för motorfordon.  Vertikalt fall med höjd ≥ 0,2 m för GCM-trafik.


Stängselsystem (avsett för fauna) I begreppet stängselsystem ingår:  Nätstängsel och andra anordningar med motsvarande funktion (hindrar djur från att ta sig in i vägområdet)  Grindar  Uthopp eller andra evakueringsåtgärder  Vägmärken och/eller viltvarningssystem Stängselsystemet avser att leda djuren till en säker faunapassage


Stängt omkörningsfält Omkörningsfält som avslutats så att mitträcket förhindrar körning direkt från omkörningsfältet in i vänstersvängskörfältet i en korsning.


Stödremsa Del av sidoområdet omedelbart utanför vägbana, cykelbana eller gångbana avsedd som stöd för beläggning eller kantstöd och räcke. Den utgör normalt del av sidoremsa eller mittremsa.


Större korsning Tre- eller fyrvägskorsning som utformas generellt är lättare för sekundärvägstrafik att komma ut på primärvägen. Till större korsning hör cirkulationsplats (D), trafiksignalreglerad korsning (E), planskild korsning (F) och trafikplats . Se även Korsningstyp.


Svepvidd/-area Den del av körarean som ligger utanför spårarean. Se även Utrymmesklass. För spårväg se Vagnutslag.


Svårighetsgrad Avser inom inriktning utformningsstandard en gradering av nivå avseende anläggningskostnad. Den graderas i normal, stor, synnerlig och/eller angående omgivningspåverkan i normal, hög eller mycket hög.


Synbarhets- vinkel Den minsta vinkel ett hinder måste uppta i synfältet för att det ska vara möjligt att se.


Säkerhetszon Område utanför vägbana, som är fritt från fysiska hinder i form av fasta oeftergivliga föremål.


Se även Säkerhetszon för cykeltrafik. Följande objekt tillåts inom säkerhetszonen även om de per definition är oeftergivliga:


 Rörstolpe för vägmärke definieras som eftergivlig för biltrafik.  Busshållplatskantstöd med maximal höjd 0,20 m  Busskur/ väderskydd.


Säkerhetszon för cykeltrafik Område utanför cykelbana/cykelväg och GCM- bana/GCM-väg som är fritt från fysiska hinder i form av fasta föremål och vegetation utöver marktäckande gräs o.dyl. Inga föremål betraktas som eftergivliga för cykeltrafik.


Särskild banvall Spårvägssträcka som enbart trafikeras av spårvagn. Spårområdet får inte beträdas av obehöriga och är ofta inhägnat.


Teknisk livslängd Tidsperiod under vilken en byggnad, anläggning eller del av den med normalt underhåll kan utnyttjas för avsedd funktion.


TEN-T-vägnätet Trans-European Transport Network (TEN-T). Ett särskilt transeuropeiskt vägnät som pekats ut av EU


Terrassering Vägens uppbyggnad under överbyggnaden av t.ex. grus och asfalt. Terräng Område utanför ytterslänt som inte är väg.


Tidsstyrning Tidstyrning innebär att alla signalgrupper arbetar med tider av konstant längd. Se även Trafikstyrning .


Tillfart Del av körbana avsedd för trafik till korsning. Tillfart sträcker sig in på anslutande väg så långt som vägens utformning och trafikanternas beteende påverkas av korsningens utformning.


Tillgänglighet Möjlighet för fordon eller människor med olika förmåga att ta sig fram. Vilket av det som avses framgår av sammanhanget.


Tillsats (till räcke) Med tillsats avses exempelvis stänkskydd, skyddsnät, spjälgrind, räckesreflektorer samt extra följare.


Timglashåll- plats Se ”Dubbel stopphållplats” TLK XX Teknisk livslängd klass XX, som är 20, 40, 80 resp. 120 och motsvarar minsta antal år.


Total likformighet Kvoten mellan det lägsta punktvärdet och medelvärdet av alla punktvärden. Avser vägytans luminans, belysningsstyrka på vägområdet eller halvsfärisk belysnings-styrka.


Torg Öppen plats som ofta har en hårdgjord yta och saknar omfattande vegetation. Torg avgränsas av byggnader eller andra stadsbyggnadselement och kan användas för t.ex. handel, utskänkning, allmän kommunikation såsom busshållplatser, parkeringsplatser, möten och evenemang .


Torrtrumma Faunapassage genom cirkulärt rör eller annan sluten konstruktion som möjliggör för djur att passera under väg.


Trafikanalys Analys och bedömning av framtida trafik ex.vis årsdygnstrafik, timtrafik m.m. Ibland även reslängder, resändamål, fordonssammansättning o.dyl.


Trafikanordning Anordning som styr och vägleder trafiken, ex.vis vägmärke, vägmarkering, trafiksignal, avstängningsanordning etc.


Trafikant Den som färdas eller annars uppehåller sig på en väg eller i ett fordon på en väg eller i terräng. Trafikdelartavla Vägmärke för påbjuden körriktning.


Trafik- differentiering Särskiljande av trafik med olika egenskaper. Ex: Förbifartstrafik/huvudnätstrafik/lokaltrafik åtskiljs genom funktionell indelning av gatunät eller lokal trafikföreskrift.


Trafikerings- område Del av vägområde som enbart innehåller trafikeringsytor, skiljeremsor och trafíköar.


Trafikeringsyta Körbana och vägren. Avser biltrafik men kan även innehålla cykelfält. Trafikflöde Ett antal fordon eller trafikanter som passerar ett snitt av en gata/väg eller en korsning.


Trafikflöde anges i fordon/tidsenhet och betecknas: Q = fordonsflöde, Qc = cykelflöde, Qg = gångflöde, Qmc=motorcykelflöde, Qb = bilflöde, Qp = personbilsflöde, QB = bussflöde och QL = flöde av lastbilar och lastbilskombinationer.


Trafikplats Vägar i skilda plan förbundna med ramper, då minst en av vägarna är fri från korsande eller vänstersvängande fordonstrafik. Trafikplatser indelas i:


 högklassiga, ex.vis trumpet, dubbeltrumpet, dubbelgaffel och helt klöverblad ej högklassiga, ex.vis ruter med olika korsningstyper i sekundärvägen och halvt klöverblad


Trafikplatstyper Vägar i skilda plan förbundna med ramper, då minst en av vägarna är fri från korsande eller vänstersvängande fordonstrafik


Trafikplatser indelas efter typ av sekundärväganslutning i: - ej högklassiga, som ej kan ansluta direkt till motorväg/motortrafikled eller annan likvärdig högklassig väg, ex.vis ruter med olika korsningstyper i sekundärvägen och halvt klöverblad - högklassiga, som kan ansluta direkt till motorväg/motortrafikled eller annan likvärdig högklassig väg, ex.vis trumpet, dubbeltrumpet, dubbelgaffel och helt klöverblad Trafikplatser kan också grupperas efter antal anslutande vägar i: - 3-vägs - 4-vägs - Flervägs


Några vanligt förekommande typer redovisas nedan.Ej högklassiga 3-vägs 4-vägs Flervägs Ruter-droppe Ruter-droppe Ruter-cpl Ruter-cpl Ruter-cpl Klöver-halvt Klöver-halvt


3-vägs 4-vägs Flervägs Trumpet Klöver-helt


Trafik- separering Se Separering. Trafiksignal Signal enligt vägtrafikförordningen. Avser även kollektivtrafiksignaler.


Trafiksignal- anläggning Trafikanordning som med signal reglerar trafik eller varnar trafikanter. Trafiksil Anordning som förhindrar obehörig trafik på bussgator


Trafiksilar kan bestå av:  detektorstyrda bommar (vertikal rörelse)  påkörningsgrindar (horisontell rörelse) spårviddshinder (fast hinder)


Trafiksituation  Händelse på vägbana, GCM-bana och i korsning som t ex att trafikanter möts på sträcka, fordon svänger i korsning, etc.


Trafiksituations modell Modell för beräkning av erforderligt utrymme t.ex. bredd på trafikeringsyta med hänsyn till de trafikanter som samtidigt ska kunna finnas i bredd och de fordon som ska kunna svänga samtidigt i en korsning. Se även Dimensionerande trafiksituation.


Trafikstyrning av signalanlägg- ning Trafikstyrning är det normala styrsättet och innebär att trafikant (bilist, gående etc.) med hjälp av fordonsdetektor, cykeldetektor och tryckknappsdetektorer kan påverka signalgruppens växling efter lämplig styrstrategi.


Trafikteknisk standard Väg-/gatuobjekts standard avseende:  Livslängd  Trafik  Åtgärdstyp och svårighetsgrad  Referenshastighet bil och cykel  Vägtyp bil  Separeringsform cykel och gående  Sidoområde  Linjeföringsstandard och sikt  Vägutrustning som t ex belysning  Större korsningstyper bil och ”passageform” för cykel och gående  Större kollektivtrafikåtgärder  Större sidoanläggningar  Större övriga åtgärder som ITS, ATK  Större gestaltnings- och miljöåtgärder Större broar, förstärkningsåtgärder och liknande


Trafikö Yta avgränsad av omgivande körfälts kantlinjer som används för att styra och skydda trafikströmmar i korsningar. Trafikströmmarna kan vara motriktade eller likriktade.


Traktor Motordrivet fordon med minst två hjulaxlar som är inrättat huvudsakligen för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap. En traktor får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passagerare. Trevägskäl Korsning av typ A, B eller C med 3 anslutande ben.


Trygghetszon Område intill gångyta och/eller cykelyta utformat för att minimera otrygghet genom att undvika t.ex. föremål och vegetation som kan dölja faror.


Tröskelvärdes- ökning TI Tröskelvärdesökning (av ett föremål på vägytan) är ett mått på synnedsättande bländning från vägbelysningens armaturer


Tung trafik Fordon som är tyngre än personbil. Normalt avses lastbil och buss. För att klassas som tunga fordon måste de ha en totalvikt över 3,5 ton.


Tunnel För biltrafik: en överliggande täckande tunnelkonstruktion i stål eller betong som är längre än 100 m, samt överdäckning oavsett konstruktionens längd. Avseende tunnel i berg, så inbegrips definitionen av tunnel för längder > 0 meter.


TRVK TRVINFRA-00233 Tunnelbyggande gäller. För längder under 100 meter gäller TRVINFRA-00226, Bro och broliknande konstruktion, Allmänna krav. Avseende tunnel i berg, så inbegrips definitionen av tunnel för längder > 0 meter.


Tunnel- belysning Belysningsanläggning i trafiktunnlar som utformas på särskilt sätt och indelas i tillfartssträcka, tröskelzon, övergångszon och inre zon.


Principiell utformning av tunnelbelysning Tunnelkategori Indelning av vägtunnlar efter tillåtligheten av färd med fordon som transporterar farligt gods. Kategorierna är A, B, C, D och E.


Tvångspunkt Punkt på vägen, bestämd av vägprojektören, som anger krav på vägmarkeringens längd- och sidoläge, till exempel vid avfart från motorväg eller vid induktiv detektor i tillfart till trafiksignal, i syfte att undvika felanmälan.


Tvärfall Banans lutning i tvärled. Lutningen anges i procent i förhållande till horisontalplanet, negativt nedåt från staklinje. Se även Enkelsidigt tvärfall och Dubbelsidigt tvärfall


Typfordon I VGU avses ett fordon vars mått och prestanda motsvarar en given fordonstyp. Typsektion Indelning av trafikeringsområdet i vägbanor, gång- och cykelbanor samt stöd-, mitt och sidoremsor


Tätort Tätort definieras som sammanhängande bebyggelse med högst 200 meter mellan husen och minst 200 invånare.


Efter motivering och Beställarens godkännande kan i följande fall landsbygdsutformning tillämpas (även om det per definition inbegrips i begreppet tätort):


 Övergångszoner med randbebyggelse  Mindre bebyggelsegrupper/ bybildningar  Genomfartsvägar utan GCM.


Tättbebyggt område Visst område som enligt en lokal trafikföreskrift ska vara tättbebyggt område. Uppfångande Se förklaring under ”Eftergivliga föremål”


Uppställnings- fält Del av vägbana avsedd för parkering eller annan uppställning av fordon eller på vissa avsnitt för busshållplats eller motsvarande.


Uppställnings- plats Sidoanläggning avsedd för uppställning av fordon. Ex. nöduppställningsplats, uppställningsplats för tunga fordon, del av rastplats.


Utböjningsklass Anger hur mycket en vägräckesände eller krockdämpare deformeras i sidled vid normerade krockprovningar.


Ut- o infart Avser utfart från respektive infart till fastighet, parkeringsplats eller sidoanläggning vid väg eller gata. Motsvarande begrepp i korsning är frånfart och tillfart. Utrycknings- fordon Fordon som i vägtrafikregistret är upptaget som utryckningsfordon.


Utrymmesklass (UK) i korsning Utrymmesklasser beskriver service-, trygghets- och komfortnivån för trafikanter i trafiksituationer som sväng i korsning.


Ytan som täcks av ett fordon i rörelse kallas körarea. Motsvarande bredd är körbredd. Körarean indelas i spårarea och sveparea. Spårarean är ytan innanför fordonets yttersta hjulspår. Sveparean är ytan utanför spårarean. Körbredden delas in i spårvidd och svepvidd.


Definition av körarea/vidd, spårarea/vidd och sveparea/vidd. Tre utrymmesklasser definieras: A - Bilar framförs i egna körfält utan att körareor behöver inkräkta på vägrenar, GCM-banor, trafiköar, skiljeremsor eller motriktade körfält med undantag för sväng i korsning när motriktat körfält korsas, se figur. Utrymmesklassen bedöms ge god trygghet/säkerhet och körkomfort för fordonsförare.


Utrymmesklass A vid vänstersväng från primärväg B - Vid sväng i korsning kan sveparean inkräkta på medriktat körfält, se figur , och på GCM-banor, refuger och andra utrymmen där oskyddade trafikanter kan förekomma. Oskyddade trafikanter bör dock alltid ha minst 1,5 m fritt utrymme.


Utrymmesklassmåtten bedöms ge mindre god körkomfort för fordonsförare men god trygghet/säkerhet om trafikanterna anpassar sina hastigheter.


Utrymmesklass B vid vänstersväng från primärväg C - Vid sväng i korsning inkräktar körarean på mot- och medriktade körfält och vägrenar, se figur. Svepareans intrång över GCM-banor begränsas enligt utrymmesklass B.


Det utrymme som erbjuds bedöms ge låg körkomfort för fordonsförare men god säkerhet vid tillräckligt låg hastighet.


Utrymmesklass C vid högersväng från primärväg Utrymmesklass D gäller endast för typfordon Lspec i typkorsning D (cirkulationsplatser). För färd rakt fram eller vid vänstersväng utnyttjas körfältets hela bredd, dvs. ingen körmån finns, samt erforderligt utrymme i rondellytan + 0,5 m. Vid högersväng utnyttjas max utrymme i rondellytan samt eventuellt överkörbar del i korsningskurva och trafiköar.


Minsta radie samt största rattutslag för dragfordonets bakaxelmittpunkt för utrymmesklasser, typfordon och


riktningar vid sväng med 100 g vinkeländring, se Råd 2022:003 VGU, avsnitt 10.1.2.5 Utrymmesbehov. Utrymmesklass på sträcka Den utrymmesstandard som erbjuds en fordonsförare i en trafiksituation på sträcka. Utrymmes -klass på sträcka


Bilar framförs i egna körfält utan att körareor behöver inkräkta på vägrenar, GCM-banor, trafiköar, skiljeremsor eller motriktade körfält. Gående och cyklande på GCM-bana behöver ej anpassa sig till varandra Utrymmesklassen bedöms ge god trygghet/säkerhet och körkomfort för fordonsförare.


Bilar kan på sträcka behöva inkräkta på medriktad vägren men även på motriktade körfält vid omkörning av cyklist. Körarean får inkräkta med högst 1,0 m på motriktat körfält. Vid möte krävs hastighetssänkning. På GCM-banor krävs viss anpassning mellan gående och cyklister.


Utrymmesklassen bedöms ge mindre god körkomfort för fordonsförare men god trygghet/säkerhet om trafikanterna anpassar hastigheten.


Bilar inkräktar på motriktade körfält vid omkörning av cyklister. Vid möte mellan bilar behövs mycket låg hastighet.


Det utrymme som erbjuds bedöms ge låg körkomfort för fordonsförare men god säkerhet vid tillräckligt låg hastighet. Motsvarande uppdelning för gående och cykeltrafikMotsvarande uppdelsning för gående och cyklar


För korsningar används utrymmesklasser delvis i annan betydelse, se Utrymmesklass (UK) i korsning. Varierande hastighet Varierande hastighetsgräns, VH. Kan gälla lokalt i korsning eller längs sträcka.


Exempel ”MV VH 80/100” avser motorväg med varierande hastighet där hastigheten i lågtrafik kan vara 100 km/h, men som sänks till 80 i högtrafik.


Vagnutslag Vagnutslag/ svep: Den faktiska plats som en spårvagn tar. Vagnutslag behöver främst kontrolleras i kurvor där vagnens överhäng gör att det krävs mer plats än i rakspår.


Valyta Valyta består av en slät yta av plattor eller betong som markerar en plats där något riktningsval måste göras vid konstgjorda ledytor. Avser att vägleda gångtrafikanter med synnedsättning. Valytan ska kontrastera i ljushet mot ledytan.


Vandrings- hinder för vattenlevande djur Fysisk anordning eller en fysisk förändring av en miljö som leder till att fisk och bottenfauna mer eller mindre förhindras att förflytta sig inom ett vattendrag.


Vardagsdygns- trafik Medeltrafik under måndag-fredag för en given tidsperiod. ( Vardagen lördag räknas alltså inte in.)


Varningsyta Varningsyta varnar för fara och har en yta som kontrasterar i ljushet och struktur mot omgivande markyta. Den har skurna kupoler som följer standardiserade mått för att avvika från ledytan. Se även valyta


Vattendrag Naturligt förekommande flöden av vatten av permanent karaktär. Det är vattendrag som huvudsakligen rinner i naturliga fördjupningar, t.ex. en å, bäck, flod, eller älv, men kan vara kraftigt påverkade i samband med dikning och uträtning.


Vattenlevande djur Fisk och vattenlevande organismer. Utter ingår inte. Vattenförande trumma Vattenmiljö under vägen.


Vatten- förekomst Grundvattenförekomst eller vattenförekomst är en avgränsad, betydande minsta del av en mark- eller vattentillgångar som beskrivits och bedömts. En grundvattenförekomst eller vattenförekomst ska vara av en viss minsta storlek och ska vara homogen i olika avseenden.


Vertikalkurva Utformningselement för vägens eller spårvägens linjeföring i profil som  används för att anpassa vägens linjeföring till höjdskillnader i terrängen. Konvexa kan bilda krön och konkava kan bilda svackor.


Vignolräl Rältyp som är anpassad för spår utan beläggning mot rälshuvudet, vanlig järnvägsräls. Viltstängsel Viltskydd i form av stängsel som hindrar ren och större vilt (älg, hjort och rådjur) från att komma in på vägbanan.


Vingmur Murar som är fästade i broars frontmurar. De kan vara parallella med brons längdriktning eller snedställda.


Visuell ledning Det som trafikanten med sin syn uppfattar av trafikmiljön och styr dennes lägesval. Våtsynbar vägmarkering Längsgående kantlinje som är anpassad för att synas i vått väglag.


Väg Allmän väg som staten är huvudman för. I VGU används ordet även för gata som inte är i stadsmiljö oavsett huvudman. Det inkluderar vägbana och övriga väganordningar (vad som behövs för vägens bestånd, drift eller brukande). Väg kan i tätort utformas som gata enligt vad som i VGU står om gata.


(I förordningen om vägtrafikdefinitioner är Väg: 1. En sådan väg, gata, torg och annan led eller plats som allmänt används för trafik med motorfordon, 2. en led som är anordnad för cykeltrafik, och en gång- eller ridbana invid en väg enligt 1 eller 2.)


Väganknutna kulturminnen. 3. Väganknutna kulturminnen är företeelser utmed statliga vägar, placerade inom vägområdet eller i dess närhet. Trafikverket ansvarar för att förvalta väganknutna kulturminnen. De har en historisk och/eller teknisk koppling till vägen och dess funktion. T.ex. milstolpar, kilometerstolpar, vägsvisningsstenar, väghållningsstenar, minnesstenar, resta stenar m.m.


Vägarkitektur Samspelet mellan de konstnärliga, tekniska, ekonomiska och funktionella aspekterna i ett vägprojekt.


Väg- och gatubelysning Belysningsanläggning längs väg eller gata. Den är till för att öka synbarhet av det som bör synas samt skapa rumslighet och atmosfär, särskilt trygghet.


Väganordning För allmänna vägar: Anordning som stadigvarande behövs för vägens bestånd, drift eller brukande och som kommit till stånd genom väghållarens försorg eller övertagits av denne. Även sådan till väg ansluten brygga eller färja med färjeläge som behövs för allmän samfärdsel eller annars kan antas få synnerlig betydelse för det allmänna och som kommit till stånd genom väghållarens försorg eller övertagits av denne. (2 § Väglagen)


För enskilda vägar: Anordning som behövs för vägens bestånd, drift eller brukande samt till väg ansluten brygga eller färja med färjeläge. (46 § Anläggningslagen)


Vägbana Körbana och eventuella vägrenar och uppställningsfält och cykelfält. Se även Vägsektionens element.


Vägbanereflek- tor Vägmarkering i form av punktformade reflektorer som kan ersätta eller komplettera kantlinje, mittlinje, spärrlinje eller dubbel spärrlinje.


Vägbro Byggnadsverk som leder väg/gata över någon typ av hinder, t.ex. vatten, dalgång/ravin, annan väg/gata eller järnväg. Väghållare Säkerhets- och funktionsansvarig myndighet för väg eller gata (infrastrukturförvaltare).


Väggeffekt Den påverkan på val av sidoläge som ett långsträckt hinder längs en trafikeringsyta/bana ger.


Vägkantsut- märkning Förstärkning av den visuella ledningen. Syftet är att förbättra trafiksäkerheten och körkomforten. Exempel på vägkantsutmärkningar är:  kantstolpar med reflexer,  räckesreflektorer, snöstör.


Vägkorsning  Korsning mellan vägar eller mellan väg och spårväg därtrafik på olika vägar korsas, åtskiljs eller sammanförs. Observera, avser ej spårväg på särskild banvall, se plankorsning. De anslutande vägarna indelas normalt i primärväg och sekundärväg eller huvudväg och anslutande väg. Kallas även korsning.


Vägmarkering Målning på vägbana, GCM-bana och GCM-väg med företrädesvis vit färg eller massa, med avsikt att vägleda eller varna trafikant. Användning regleras i VMF 2007:90 och TSFS 2010:171.


Vägnät på landsbygden Sammanhängande vägar som inte är i tätort. På landsbygden är det statliga vägnätet i indelat i nationella, stamvägar och regionala vägar.


Vägport Bro under en väg, sedd från den underliggande passagen och kortare än en tunnel. Vägren Del av en väg som är avsedd för trafik med fordon och vägkantsmarkering, dock inte körbana, cykelbana eller cykelväg. Vägren intill mittremsa benämns mittvägren (Vm), i övriga fall sidovägren (V). Se även Vägsektionens element.


Vägrens- hållplats Busshållplats där angöringsutrymme för bussen är markerat på en minst 2,0 m bred vägren. Angöringsutrymmet för bussen är markerat i figuren med svart på körbanan.


Vägrensremsa Del av sidovägren i omedelbar anslutning till körbana. Den har samma beläggning och lutning som körbanan och används till stor del av bredden för vägmarkering.


Vägrum Rumsbildning begränsat vanligen av hög vegetation eller topografi och innehållande vägen med närliggande grönområden och i förekommande fall utrustning och vegetation, samt i viss mån spridd bebyggelse. Vägen avgränsas inte av kantstöd eller liknande. Man skiljer på urbana och rurala vägrum beroende på om vägen passerar genom tät bebyggelse eller ej.


Gaturummet är alltid kopplat till tätortsmiljö, medan vägrummet kan finnas både i tätort och på landsbygd. Vägrummet saknar avgränsande och inramande byggnader. Se även gaturum. Vägräcke Avkörningsskydd i form av räcke utefter väg. Vägsektion Tvärsnitt genom väg


Vägsektionens element Vägsektionens element för motorväg, väg med avskild GCM-väg resp. väg med cykelbana framgår av figurerna. Vägelement på motorväg Vägelement vid avskild GCM-väg


Vägelement på väg med cykelbana. Vägtyp Samlingsbegrepp för en vägtyp med vissa egenskaper ex.vis motorväg, mötesfri motortrafikled, tvåfältsväg.


Vägutrustning Vägutrustning är sådana väganordningar som är avsedda för skydd, belysning, trafikstyrning eller information. Till vägutrustning räknas inte utsmyckning, reklam, väderskydd eller övervakningskameror.


Till Vägutrustning räknas till exempel vägräcken, vägräckesändar och krockdämpare, vägmärken, kantstolpar, belysningsanordningar, trafiksignaler, ITS, bullerskyddsskärmar, hjälptelefoner, vägmarkeringar, kantstolpar, stängsel, fotgängarräcken och bländskydd.


Vägyterygg Den linje längs körytan som körbanans tvärlutning varierar kring, ofta körbanans mitt. Vägytans medelluminans Medelluminansen på vägytans körbana (från en körbana på en väg)


Vänddiameter Den minsta bredd på yta som ett fordon beräknas behöva vid vändning 200 g (U-sväng) inkl. svepyta. Se även Vändradie och Utrymmesklass.


Vändplats Sidoanläggning avsedd för vändning av fordon., ex.vis driftvändplats, vändplats för utryckningsfordon och vändplats på återvändsgata/-väg. Se även Katastroföverfart .


Vändradie Den radie på körspårets ytterkant som ett vändande fordon beräknas att behöva. Vänstersvängs- körfält I korsning ett körfält för vänstersvängande från primärvägen. Det vanliga är att det placeras mellan körfälten för motriktat genomgående trafik. Vänstersvängskörfält typ ögla är dock placerat på vägens högra sida och med avslutningen utformad för passage över vägen i 100 gon mot primärvägens riktning.


Vänsterpå- svängskörfält I korsning ett extra körfält för trafik i vänstersväng från sekundärväg till primärväg och placerat på primärvägen. Väntetid Den del av fördröjningen för en trafikant som orsakas av andra trafikanter. Väntslinga Sidoanläggning för uppställning av driftfordon när bakomliggande fordon ska få passera.


Värnzon Område utanför vägbana, som inte uppfyller krav för säkerhetszon, som ska skyddas av fordonsåterhållande skyddsanordning och som har samma utbredning som vägens motsvarande krav på säkerhetszons bredd.


Värdefulla natur- och kulturmiljöer Bevarandevärda natur- och kulturmiljöer enligt rådande kultur- respektive naturklassningar.


Vertikal belysnings- styrka Belysningsstyrkan vid en punkt på ett vertikalplan Ytterslänt Se Slänt och Vägsektionens element. Den kan vara uppdelad i en nedre och en övre ytterslänt. Yttre vägren Vanligtvis den i körriktningen högra vägrenen på enkelriktad vägbana.


Ytvattenområde Område (yta) som täcks av vatten vid högsta förutsebara vattenstånd. Årsdygnstrafik Det under ett år genomsnittliga trafikflödet per dygn uttryckt som fordon/dygn, axelpar/dygn, gående/dygn, cyklister/dygn, mc/dygn.


Årsmedeldygn, årsdygn Ett dygn med genomsnittlig trafikmängd under ett givet år. Åtgärdstyp Ingår i inriktning utformningsstandard och avser nybyggnad, ombyggnad/förbättring, förstärkning samt punktåtgärder.


Med ombyggnad/förbättring avses ett längre projekt till större delen i befintlig sträckning med huvudsyfte att förbättra trafikteknisk standard.


Med förstärkning avses ett längre projekt till större delen i befintlig sträckning med huvudsyfte att förstärka bärighet och sekundärt att förbättra trafikteknisk standard.


Med punktåtgärd avses ett projekt med syfte att förbättra trafikteknisk standard i en eller några punkter.


Ägglinje Kombination av två cirkelbågar med samma krökningsriktning och med en mellanliggande klotoid.


Ändamålsplats Plats som är avsedd för en viss trafikantgrupp, en viss verksamhet eller ett visst ändamål.


Öppenhetsindex En kvot som anger öppenhet för en passage med funktion som faunapassage. Olika djurarter har olika krav på öppenhet för att nyttja passagen. Formel för att räkna ut öppenhet: Passage under väg= höjd*bredd/passagens längd Passage över väg=bredd/längd.


I öppenhetsindex är höjd, bredd och längd de mått passagen har sett ur djurens perspektiv. Öppet landskap Landskap som inte har skogsvegetation i vägens närhet.


Övergångs- kurva Kurvbåge med kontinuerligt varierande krökning. Klotoid är en typ av övergångskurva.


Övergångsställe Del av en väg som är avsedd att användas av gående för att korsa en körbana eller en cykelbana och som anges med vägmarkering eller vägmärke.


Ett övergångsställe är bevakat om trafiken regleras med trafiksignaler eller av en polisman och i annat fall obevakat.


Överlednings- plats Anordning i mittremsa för tillfällig överledning av trafik från den ena vägbanan till den andra.


Övre ytterslänt Den övre delen av en ytterslänt som har en brytningspunkt för släntlutningen. Övrig länsväg Väg som har ett regionalt och lokalt intresse Trafikverkets region beslutar om vägnummer (>500) och vägvisning.


Övrig mark- eller vattentillgång Sådan mark- eller vattentillgång som inte är beskriven eller bedömd som vattenförekomst, men som ändå är värdefulla i kraft av att den ändå används för vattentäkt.


4 Förkortningar Förkortning Betydelse a avstånd mellan två fordon i rörelse, möte eller omkörning (m), avstånd mellan två trafikanter (m) (angående dimensionerande trafiksituation DTS) A En utrymmesklass. En korsningstyp (enkel korsning utan trafiköar)


a q Sidoacceleration (m/s 2 ) för spårväg ATK Automatisk trafiksäkerhetskontroll


B En utrymmesklass. En korsningstyp (enkel korsning med trafikö i sekundärvägen) Ett hinder utsträckning längs vägen (fler i Krav 2022:001 VGU, avsnitt 7.3.3.2) b Breddökning i kurva (m)


Bbsa Boggibuss med tvångsstyrd bakre boggiaxel Bf Förlängd normalbuss


Br Måttet mellan beläggningskant på ramp och på motorväg vid rampnos Rotationsbredd vid skevning C En utrymmesklass. En korsningstyp (korsning med trafiköar och vänstersvängskörfält)


Cyklist eller rullstolsburen (ang. dimensionerande trafiksituation DTS) C r Rullfriktion (N/kg) d Andel av fordons tyngd på drivaxel (i formel för start i uppförsbacke)


Förkortning Betydelse D En korsningstyp (cirkulationsplats) dBA Decibel med index A, ett mått för ljudstyrka ∆E Tvärfallsdifferens (%-enheter)


ΔR Klotoidens inryckning (m) Dh Dimensionerande timme Dh-Dim Dimensionerande timtrafikström under dimensionerande år (f/h) DTS Dimensionerande TrafikSituation


E Horisontell belysningsstyrka som medelvärde över ett vägområde Enhet är lux (lx). E hs Halvsfärisk medelluminans (på ett vägområde) Enhet är lux (lx).


E En korsningstyp (signalreglerad korsning) E hs Halvsfärisk belysningsstyrka (i en punkt på ett vägområde) Enhet är lux (lx).


E min Lägsta belysningsstyrka på ett vägområde Enhet är lux (lx). E sc,min Lägsta semicylindriska belysningsstyrkan (på ett plan ovan vägytan) Enhet är lux (lx). E v Vertikal belysningsstyrka (vid en punkt) Enhet är lux (lx).


E v,min Lägsta vertikalbelysningsstyrkan (på ett plan ovan vägytan) Enhet är lux (lx). F En korsningstyp (planskild, enkel)


f b Bromsfriktionstal f M Bibehållningsfaktor MF Förkortningen MF står för Maintenance factor.


Förkortning Betydelse f s Sidofriktion f TI Tröskelvärdesökning Förkortningen TI står för threshold increment. Fs Utrymme för fri sikt som inte får inskränkas vid plankorsning


g Normalacceleration (9,82 m/s 2 ). Upphöjt g ( g ) vinkelenheten gon. G Gångtrafik, gående GCM Gående och cykeltrafik


h a Anordnad rälsförhöjning (mm) h avstånd mellan fordon/trafikanter i rörelse och ett minst 0,2 m högt hinder vid eller utanför vägbanan (angående dimensionerande trafiksituation DTS) H Räckeslängd före hinder. Huvudledsprioritering


h a Rälsförhöjning (mm) HE Beteckning för stolpar som klassas som High Energy absorbing Hh Hinderhöjd (m)


i Lutning (m/m) I Breddökning av spårområde avseende spårets innersida (m) If Inskränkningsfritt utrymme mellan två skymmande objekt. IL Spårlängd som skyms av något som inskränker mer än 1,0 meters höjd av siktytan (m)


ISy Yta av inskränkningar som sammantaget skymmer siktytan vid plankorsning. Iy Skymmande yta för en sammantagen inskränkning Klöverbladsramp K1 Yttre körfält


Förkortning Betydelse K2 Inre körfält på fyrfältig väg. Annars körfältet närmast det yttre körfältet.


L Medelluminansen på vägytans körbana Enhet är candela per kvadratmeter (cd/m2). l (liten bokstav) Stående tung-trafik-fordon (angående dimensionerande trafiksituation)


L Tung trafik i rörelse (angående dimensionerande trafiksituation). Lastbilsprioritering i LHOVRA. (Funktionen kan ersättas med B=Buss-, K= Kolonn-, Kö=Körprioritering) La Avfartssträckas längd på avfart i trafikplats (m)


Lbn Tung lastbil. Normalbuss Ldrift Driftfordon LE Beteckning för stolpar som klassas som Low Energy absorbing Lin Inledningssträckans längd på avfart i trafikplats (m)


Lmod Lastbil med släpvagn av modultyp Los Oljebil. Sopbil Lp Siktlängd i korsning från vägmitt på sekundärväg längs primärväg (m) Parallellsträckans längd på avfart i trafikplats (m)


Lps Lastbil med påhängsvagn eller släpvagn L r Ramplängd för spårväg (m) Lr Retardationssträckas längd på avfart i trafikplats (m)


Längd vid korsning från fordonsförares ögonpunkt på sekundärvägen till närmaste primärvägskant Längd på spärrsträcka i trafikplats Lspec Specialfordon LTF Lokala trafikföreskrifter


Förkortning Betydelse Lu Utryckningsfordon Lö Övergångssträckas längd på avfart i trafikplats (m) L ök Längd på övergångskurva för spårväg (m)


MLV Mötesfri landsväg MML Mötesfri motortrafikled


NCS Natural Colour System n Ramptal för spårväg O Olycksreduktion i LHOVRA p (liten bokstav) Stillastående personbil (angående dimensionerande trafiksituation DTS) P Personbil (i rörelse)


Ph Personbil med husvagn Q Fordonsflöde (f/h) Qc Cykelflöde (C/h) Qg Gångflöde (G/h)


Qh Flöde i högerfältet (f/h) Qmc Motorcykelflöde (f/h) Qb Bilflöde (f/h) Qp Personbilsflöde (f/h) QB Bussflöde (f/h) QL Flöde av lastbilar och lastbilskombinationer (f/h)


R Radie, horisontalradie (m) Rödkörningskontroll i LHOVRA Rh Horisontalradie (m) R i Innerradie (för cirkulationsplats resp. körbanekant i kurva) (m)


Förkortning Betydelse R EI Omgivningsljus EIR Förkortningen EIR står för edge illuminance ratio.