1. Kontrollera och rengör takytorna minst två gånger per år, lämpligen vår och höst. Det är mycket viktigt att takytor, ränndalar/vattengångar, takbrunnar och ev. hängrännor hålls rena från löv och skräp så att takets avvattning fungerar. Löv och annat skräp får inte sopas ner i takbrunnarna/avvattningssystemet. Observera att takbrunnar i fullflödessystem (UV-system) har mindre utlopp än takbrunnar i självfallssystem, vilket ökar risken för igensättning av takbrunnen och stopp i avvattningssystemet. Tak med fullflödessystem (UV-system) ska därför kontrolleras och rengöras minst sex gånger per år, lämpligen varannan månad.


2. Lava och mossor ska avlägsnas med här för avsedd kemisk produkt som inte skadar tätskiktet. (Borttagning ska inte göras mekaniskt).


3. Kontrollera noga tätskiktets anslutningar mot: - takbrunnar - takstosar - fotplåtar och ev. andra plåtdetaljer - väggar, sargar och takkrön (uppdragningar)


4. Kontrollera plåtdetaljer (och fogningar) i anslutning till väggar, sargar, takkrön etc. Vid tveksamhet bör plåtslagare kontaktas.


5. Vid reparationer eller kompletteringar (t ex i samband med installationer eller håltagning) ska tätskikt som är angivet på ansvarutfästelsen användas. Alternativt annan av leverantören rekommenderad produkt. Arbetet ska utföras av entreprenör som är ansluten till Tätskiktsgarantier.


6. Om vattenavledningen från takytorna försämras på grund av t ex sättningar och belastningar så att kvarstående vattensamlingar med större djup än 30 mm förekommer, bör åtgärder i form av fallbyggnader eller installation av takbrunnar vidtas. Detta bör göras i samråd med fackman.


8. Om snöskottning på yttertaket är nödvändigt ska ca 10 cm snö lämnas kvar närmast takytan för att säkerställa att tätskiktet inte skadas.


Nordic Waterproofing AB Box 22, 263 21 Höganäs, Sweden Tel: +46 42 33 40 00 Hemsida: www.mataki.com E.post: info@mataki.com Org nr: 556739-6980 Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.151 i AMA Hus 21)


Mataki UnoTech Nordic Mataki UnoTech FR* Mataki UnoTech Noxout Mataki UnoTech Mataki UnoTech Listtak**


* UnoTech FR finns i färgerna skiffergrå, grön, kristallsvart, röd, grafitgrå och vit. ** Endast godkänt för listtäckning eller slättäckning vid lutning ≥ 1:4 (14˚). Tätskikt ska helsvetsas, sträng- och skarvsvetsas eller mekaniskt infästas och skarvsvetsas. Endast godkänt för underlagstäckt trä eller likvärdigt. Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.152 i AMA Hus 21)


YEP 3500 + SEP 5500 alt. U.M* + SEP 5500 U.M* + Nordic YEP 2500 + SEP 4000 Enlagstäckningar av SBS-modifierad bitumenduk på yttertak (JSE.453 i AMA Hus 21)


Nordic Waterproofing AB Box 22, 263 21 Höganäs, Sweden Tel: +46 410 480 00 Hemsida: www.trebolit.com E.post: info@trebolit.com Org nr: 556739-6980 Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.151 i AMA Hus 21)


Trebolit Elastolit Nordic Trebolit Elastolit 001* Trebolit Noxout Trebolit Elastolit R01 Trebolit Listtak**


* Trebolit Elastolit 001 finns i färgerna skiffergrå, grön, kristallsvart, röd, grafitgrå och vit. ** Endast godkänt för listtäckning eller slättäckning vid lutning ≥ 1:4 (14˚). Tätskikt ska helsvetsas, sträng- och skarvsvetsas eller mekaniskt infästas och skarvsvetsas. Endast godkänt för underlagstäckt trä eller likvärdigt. Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta på yttertak (JSE.152 i AMA Hus 21)


Installationskontroll (protokoll från vattenprovning av tätskikt)


Med inbyggda tätskikt (dolda) avses konstruktioner där tätskiktet inte är placerat överst i takkonstruktionen, det vill säga med något ovanpåliggande material.


Överbyggnad kan t ex vara asfaltbetong, betong, sand och plattor, plantering, eller isole- ring, se exempel i kapitel 6. Godkända användningsområden är terrasser, gårdsbjälklag, parkeringsdäck och gröna tak (inte broar).


Tätskikt kan monteras genom svetsning med gasolbrännare eller klistring med varmasfalt.


Produkter som klistras i varmasfalt ska ha sandad undersida (inte plastad undersida). Varmasfalt som användas för klistring av tätskikt ska vara levererad av tätskiktsleverantören.


Tätskiktsmatta, 2-lagstäckning JSE.1421 Undre lag, helklistrad/helsvetsad Övre lag, helklistrad/svetsad


Tätskikt som omfattas av TÄTSKIKTSGARANTIER™ enligt förteckning från respektive materialtillverkare. Aktuell förteckning finns på vår hemsida www.tätskiktsgarantier.se


För att kunna utföra ett korrekt montage av tätskikt måste det finnas byggtekniska förut- sättningar för detta. Det kan till exempel vara underlag, bärande konstruktion, dimensio- nering och placering av takavvattning, ångspärr etc.


Arbeten som ingår i dessa byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entrepre- nörer än takentreprenören, till exempel stom- eller byggentreprenörer.


Då dessa byggtekniska förutsättningar följer AMA Hus och andra branschregler förutsätts det att dessa är utförda på rätt sätt när tätskiktsarbetet ska utföras. Det förutsätts (dvs åligger inte takentreprenören att kontrollera) att dessa arbeten är utförda på rätt sätt. Upptäcker takentreprenören att något avviker från det som beskrivs i byggtekniska förut- sättningar ska takentreprenören underrätta sin beställare om detta.


Vid nyproduktion ska takplan upprättas som redovisar taklutning, takfall, takavvattning (place- ring av takbrunnar och bräddavlopp), taksäkerhetsanordningar, genomföringar och uppbygg- nader samt hur tillträde till yttertak ska ske. AMA Hus YJC.21.


Fritt mått (avstånd) mellan genomföringar, hinder, uppbyggnader och liknande ska vara minst 300 mm. Tätt sittande genomföringar ska byggas ihop till en gemensam större genomföring.


Sarg till takljuskupoler, takluckor, takfönster och liknande ska vara minst 200 mm hög ovan marknivå (se AMA Hus HSD.1441).


Plywoodskivor till fristående uppbyggnader över rörelsefogar och liknande ska ha en minsta tjocklek av 21 mm.


Plywoodskivor på vägg, sarg och liknande, eller till spikbart underlag, ska vara minst 15 mm tjocka (enligt AMA Hus KEB.18).


Rörledningar för avvattning, ventilation, elkablar och liknande ska förläggas under yttertak/ytterbjälklag (inte på bjälklaget eller i takisoleringen).


Ansvarsutfästelser ställs ut på ytterbjälklag med lutning från 1:100 Minsta rekommenderad taklutning för ytterbjälklag är 1:100. Ränndalar bör utföras utan lutning (horisontella).


Vid nyproduktion ska tak eller bjälklag projekteras så att kvarstående vatten blir minsta möjligt. Detta uppnås genom tillräcklig taklutning och korrekt placerade takbrunnar (i takets naturliga lågpunkter). Hänsyn ska tas till konstruktionens nedböjningar och laster under bruksskedet.


På låglutande tak är det i stort sett ofrånkomligt med viss mängd kvarstående vatten. Omfattningen av kvarstående vatten beror på hur takkonstruktionen är uppbyggd, främst takbjälklagets styvhet, taklutning och placering av takbrunnar. Vid låga taklutningar kan kvarstående vatten bildas även vid skarvar i tätskiktet eftersom tätskiktet läggs omlott och dess tjocklek är ca 5 mm.


Vid tätskiktsanslutningar mot t ex takbrunnar läggs tätskiktsmatta både under och över brunnsfläns vilket ger en mindre uppbyggnad som i vissa fall kan leda till 5-10 mm kvarstå- ende vatten.


Att försänka takbrunnar i underlaget bör und- vikas eftersom det ofta leder till spänningar och veck i tätskiktet, vilket ger ökad risk till läckage. Även försänkta ränndalar ger större läckage- risk och denna lösning bör undvikas.


Mindre mängder kvarstående vatten har ingen väsentlig inverkan på tätskiktets funktion eller livslängd.


Även om dagens tätskikt inte påverkas av kvarstående vatten rekommenderas att man vid nyproduktion eftersträvar att kvarstående vatten blir minsta möjliga. Detta eftersom nedböjningar under byggnadens livslängd kommer att öka mängden kvarstående vatten på taket.


Framförallt på flacka och låglutande tak finns risk för större mängder kvarstående vatten om takbrunnar är helt eller delvis igensatta av löv och skräp. Kvarstående vatten leder till större nedböjningar i takkonstruktionen vilket i sin tur leder till att ännu mer vatten kan samlas i svackorna. Den ökade nedböjningen leder således till mer kvarstående vatten och tvärtom. På byggnader som är belägna i de lägre snözonerna kan den totala vatten- lasten ibland bli större än den dimensionerande snölasten.


Vattensamlingar med ett djup av ≥ 30 mm ska alltid åtgärdas. Främst genom montering av nya takbrunnar - alternativt genom uppbyggnader.


För att minska mängden kvarstående vatten bör taklutningen vara minst 1:100 och takbrunnar placeras i takets naturliga lågpunkter (med hänsyn tagen till nedböjningar i konstruktionen och laster i bruksskedet). Eftersom nedböjningen alltid sker mellan pelare/ takstolar ska takbrunnar alltid placeras mitt i takkfack.


Notera att kvarstående vatten oftast inte beror på fel i tätskiktsmontaget utan på projekte- ringen av takkonstruktionen.


På tak där tätskiktet ska beläggas med vegetation kan kvarstående vatten medföra problem. Eftersom uttorkningen går mycket långsamt ökar risken för oönskad ogräseta- blering.


3.4  Bärande konstruktion/takbjälklag – platsgjutna betongkonstruktioner  alternativt prefabricerade betongkonstruktioner (monteringsfärdiga


Föreskriven lutning på färdig betongbeläggning ska utföras i betongkonstruktionen eller falluppbyggnaden. Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att under- laget får en ytjämnhet motsvarande brädriven betong. Slamskikt och svaga ytskikt av ce- mentpasta ska avlägsnas. Det sker med mekanisk bearbetning såsom blästring, slipning eller lättfräsning.


Membranhärdare eller avjämningsmassa (flytspackel) får inte användas på ytor som ska förses med tätskikt.


Innan arbetet påbörjas rengörs betongytan, lämpligen med tryckluft. Underlag av betong ska vara uttorkat för att tätskikt ska kunna klistras/ svetsas. Betongen ska ha RF <85%. Detta säkerställs och garanteras av beställare skriftligt. Underlag utan specificerad RF kan accepteras om ytan är konstaterat yttorr och uttorkning nedåt i konstruktionen kan säkerställas. Bjälklag eller pågjutningar med kvarsittande form anses inte kunna torka ut nedåt.


Torktiden för nygjuten fallbetong är normalt 7-10 dagar beroende på betongkvalitet. Som tumregel ska betongen inte ändra färg vid värmetillförsel.


Betongytan får inte ha större ojämnheter än 1,5 mm. Större ojämnheter än 1,5 mm utjämnas med betong, cement- eller bitumenbaserade produkter beroende på nivåskill- nadens storlek. Nivåskillnader större än 5 mm i elementfogar ska utjämnas så att jämn övergång erhålls. Betongelement typ HDF ska alltid förses med pågjutning av betong alternativt asfaltmastix.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 67


Föreskriven lutning på färdig betongbeläggning ska utföras i betong- konstruktionen eller falluppbyggnaden. Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att underlaget får en ytjämnhet motsva- rande brädriven betong. Slamskikt och svaga ytskikt av cementpasta ska avlägsnas. Det sker med mekanisk bearbetning såsom blästring, slipning eller lättfräsning.


Betongytan får inte ha större ojämnheter än 1,5 mm. Större ojämnhe- ter än 1,5 mm utjämnas med betong, cement- eller bitumenbaserade produkter beroende på nivåskillnadens storlek. Nivåskillnader större än 5 mm i elementfogar ska utjämnas så att jämn övergång erhålls.


Torktiden för nygjuten fallbetong är normalt 7-10 dagar beroende på betongkvalitet. Som tumregel ska betongen inte ändra färg vid värme- tillförsel.


Vid renovering ska orsaker till eventuella skador i det befintliga tätskiktet klarläggas och åtgärder ska vidtas för att förhindra att skada uppstår på nytt. Vid renovering ska befintlig överbyggnad och tätskikt rivas bort helt.


Avrivning och borttagning av befintlig överbyggnad inklusive tätskikt ska göras varsamt och hänsyn ska tas till aktuella belastningar på bjälklaget. Underlaget ska göras fritt från gamla tätskiktsrester så att nytt tätskikt eller falluppbyggnad får erforderlig vidhäftning.


Om inte föreskriven lutning på befintlig betongkonstruktion finns ska fall utföras till aktuellt avvattningsställe. Efterbearbetning ska utföras i samband med gjutningen så att underla- get får en ytjämnhet motsvarande brädriven betong. Krav på underlag är samma vid renoveringar som vid nyproduktion (se 3.4).


Byggnader ska förses med ordentlig sockel av betong på vilken tätskikt dras upp och helklistras eller helsvetsas. Sockelhöjden bör vara så stor som möjligt för att minimera risken att regn och smältvatten rinner in ovanpå grunden/sockeln och ger fuktskador i byggnaden.


Uppdragning av tätskikt på sockel ska vara 300 mm räknat från överkant färdig överbyggnad (marknivå).


Sockelhöjden anges utifrån marknivåerna på terrass eller innergård. Mer om sockelhöjder finns att läsa i bl.a. BBR, Fukthandboken, Träguiden och Säker Fasad.


nader ska förses med ordentlig sockel tong på vilken tätskikt dras upp och stras eller helsvetsas. Sockelhöjden ra så stor som möjligt för att minime- en att regn och smältvatten rinner in å grunden/sockeln och ger fuktska- yggnaden. ragning av tätskikt på sockel ska vara m räknat från överkant färdig över- ad (marknivå).


m sockelhöjder finns att läsa i bl.a. Fukthandboken, Träguiden och r Fasad.


beklädnader ska anordnas så att fukt som kommer utifrån inte åverka material och produkter som ligger innanför fasadbekläd- i sådan utsträckning att högsta tillåtna fukttillstånd överskrids. gäller också för fönster, dörrar, infästningar, ventilationsanord-


Fasadbeklädnader ska anordnas så att fukt som kommer utifrån inte kan påverka material och produkter som ligger innanför fasadbeklädnaden i sådan utsträckning att högsta tillåtna fukttillstånd överskrids. Detta gäller också för fönster, dörrar, infästningar, ventilationsanordningar, fogar och andra detaljer som går igenom eller ansluter mot väggen eller andra byggnadsdelar. (BFS 2014:3).


Avståndet mellan markytan och underkant fuktkänsliga fasader bör vara minst 20 cm så att regnstänk inte gör fasaden fuktig eller smutsar ned denna.


Detta mått bör vara 30 cm eftersom uppdragning av tätskikt ska utföras 300 mm räknat från marknivå/överkant färdig överbyggnad. Markytan vid byggnaden bör luta från byggnaden med en lutning av 1:20.


Sockel ska utföras så att tätskikt kan dras rakt upp minst 300 mm över marknivå. Tätskiktsuppdragning ska inte ”trappas”. Uppvik ska utföras med dubbla tätskikt. Uppvik ska utföras med dubbla tätskikt.


Utrymme byggs igen så att tätskiktet kan dras rakt upp. Utrymme byggs igen så att tätskiktet kan dras rakt upp.


När stuprör från högre byggnad ska dras genom bjälklaget finns 2 alternativ: Fundament som gjuts runt rostfritt rör. Höjd på fundament ska vara minst 300 mm över marknivå. Tätskikt dras upp på fundament. Alternativt kringgjuts rörgenomföringen med ett fundament på vilket tätskiktet dras upp.


OBS! Kontrollera att takbrunn har rätt belastningsklass för aktuell konstruktion.


Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela takbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen. Rostfri takbrunn med perfo- rerad fläns kan även vara rund. Dränerande material (tvättad singel 16-32 eller motsvarande) ska läggas runt brunnen.


Rostfri takbrunn med perforerad fläns Rostfri takbrunn med perforerad fläns Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot underlig- gande intäcknings- krage.


Intäckningskrage under takbrunn ska vara i kvalitet minst YEP 3500.


Godkända taktyper är omvänt tak eller kompakttak enligt nedan. Tätskiktsgarantier rekommenderar omvänt tak, vilket innebär att tätskiktet helklistras/hel- svetsas mot betong och isolering/överbyggnad placeras ovanpå tätskiktet.


För terrasser och innergårdar utan fordonstrafik kan bjälklaget även utföras som kom- pakttak, vilket innebär att ångspärr/isolering/tätskikt är klistrade med varmasfalt till varan- dra och underlaget.


Tätskiktsgarantier rekommenderar omvänt tak, vilket innebär att tätskiktet helklistras/hel- svetsas mot betong och isolering/överbyggnad placeras ovanpå tätskiktet.


Bjälklag som utsätts för fordonstrafik ska alltid utföras som omvänt tak, oavsett om trafi- ken är frekvent (t ex parkeringsdäck) eller tillfällig. Brunnar ska alltid gjutas in i betongkonstruktionen på bjälklag som utsätts för fordonstrafik.


Kompakttak innebär att ångspärr, isolering (Cellglas eller PIR) och tätskikt är helklistrade med varmasfalt till varandra och underlaget. Isolering ska hel- och fogklistras. Typ av iso- lering (till exempel tryckhållfasthet) ska väljas utifrån belastning av aktuell överbyggnad. Se krav i AMA Anläggning. Takfall mot brunnar byggs upp antingen med fallbetong eller fallisolering.


Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 70 Övre lag tätskikt. YEP 2500 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 hel- eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag.


Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som helklistras i varmasfalt alt. YEP 3500 helsvet- sas (cellglas ska toppstrykas med varmasfalt ca 2 kg/m 2 ) Cellglas hel- eller fogklistras enligt isolerings- leverantörens anvisningar.


Kompakttak innebär att ångspärr, isolering (Cellglas eller PIR) och tätskikt är helklistrade med varmasfalt till varandra och underlaget. Isolering ska hel- och fogklistras. Typ av isolering (till exempel tryckhållfasthet) ska väljas utifrån belastning av aktuell överbyggnad. Se krav i AMA Anläggning.


Övre lag tätskikt. YEP 2500 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 hel- eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 71


Övre lag tätskikt ska vara YEP 2500 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 helsvetsad eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag.


Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som hel- klistras i varmasfalt. PIR hel- eller fogklistras enligt isoleringsleverantörens anvisningar.


Mellan underlag och PIR-isolering ska en YEP 2500 helklistras i varmasfalt (alt. YEP 3500 helsvetsas).


Uppdragning görs med YEP 2500 hel- klistrad eller YEP 3500 helsvetsad. OBS! Ångspärr YEP 2500 ska klistras upp på väggar och liknande till höjd så att tätskikt kan klistras/svetsas ihop med ångspärr minst 100 mm.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 71 Övre lag tätskikt ska vara YEP 2500 helklistrad i varmasfalt alt. YEP 3500 helsvetsad eller sträng- och skarvsvetsad mot undre lag. Undre lag tätskikt ska vara YEP 2500 som hel- klistras i varmasfalt.


PIR hel- eller fogklistras enligt isoleringsleverantörens anvisningar.


Takavvattning ska dimensioneras enligt SS 824031och SS EN 12056-3. Se TiB branchtolkning ”Dimensionering av takavvatt- ning vid tak med tätskiktsmatta eller takduk”


För taklutning, takutformning och kvarstående vatten – se kap 3. Ovanför hinder bredare än 1,2 m ska vattenavledande uppbyggnad utföras. Genomföringar och liknande ska inte placeras i takets ränndalar/vattengångar.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 72 Takavvattning ska dimensioneras enligt SS 824031 och SS 12056-3. Vid nyproduktion ska beställaren upprätta takplan f takavvattning som redovisar placering och dimensioner på ta brunnar och bräddavlopp.


Vid nyproduktion bör eftersträvas att kvarstående vatten blir minsta möjligt. Hänsyn ska tas till konstruktionens nedböjnin och laster under bruksskedet. Kvarstående vattensamlingar med djup över 30 mm ska åtgärdas med installation av nya takbrunnar alternativt uppbyggnader. Ovanför hinder bredare än 1,2 m ska vattenavledande uppbyggnad utföras. Genomföringar och liknande ska inte placeras i takets ränndalar/vattengångar


Ytterbjälklag ska avvattnas genom invändiga avlopp, fotplåt genom att vattnet leds ner över fri bjälklagskant.


Med utvändig avvattning avses då stup- rör leds på utsida av byggnad. Regn- och smältvatten leds då via fotplåt/hängränna ner i stuprör placerade på utsida fasad. Tätskikt ansluts mot fotplåt enligt kap 5.


Med invändig avvattning avses att avlopp dras inne i byggnaden. Regn- och smältvat- ten leds via takbrunnar ner i stuprör/avlopps- ledningar inne i byggnaden.


Med utvändig avvattning avses då stuprör leds på utsida av byggnad. Regn- och smältvatten leds då via fotplåt/hängränna ner i stuprör pla- cerade på utsida fasad.


Utvändig avvattning kan också utföras genom att vattnet leds över fri bjälklagskant Utvändig avvattning genom utkastare genom taksarg godkänns inte.


Fotplåt ska vara monterad enligt AMA Hus JT-.31. Det accepteras att fotplåt ej har omslag på nedknäckning.


Fotplåt ska skarvas med 100 mm överlapp (ej omslag, hak- eller dubbelfals). Fotplåt ska skruvas i två rader cc 150 mm enligt fig AMA JT-.31/1. Infästning får ej ske i överlapp.


Med invändig avvattning avses att avlopp dras inne i byggnaden. Regn och smältvatten leds via takbrunnar ner i stuprör/avloppsledningar inne i byggnaden. Brunnar ska alltid gjutas in i betongkonstruktionen på bjälklag som utsätts för fordonstrafik.


På tak med invändiga varma avlopp leds regnvatten från takytorna ner till ränndalar, i vilka takbrunnarna ska placeras.


Ränndal i anslutning till en vertikal yta (krön/vägg) ska utformas med motfall så att ränndalscentrum bildas minst 500 mm från den vertikala ytan. C. Motfallstak med ränndalskilar. (fall mot takbrunnar i ränndalen)


Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Takbrunnar kan samverka – bräddavlopp kan betjäna flera takbrunnar.


Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn. Generellt rekommenderas alltid ränndalar med horisontell botten (dvs. utan upp- byggnad av fall mellan brunnarna med sk. ränndalskilar). Vattnet ska kunna rinna fritt i ränndalen. Skulle en takbrunn sättas igen ska vattnet utan hinder kunna rinna vidare till nästa takbrunn. Dessutom kan bräddavloppet i detta fall betjäna en större del av taket (flera takbrunnar). Om skräpsilen till en takbrunn sätts igen och vattnet inte kan rinna ner i takbrunnen bildas en sjö på taket. Vattendjupet kommer att öka tills vattnet svämmar över till ett angränsande fält eller når ett bräddavlopp.


Erfarenheten från de senaste årtiondena har visat att försänkta ränndalar är ett sämre alternativ. I flera fall har det visat sig att den fryser igen och därmed hindrar avvattningen till takbrunnarna. I vissa fall har rännan till och med sprängts av isen. Den försänkta rännan blir också en uppsamlingsplats för skräp som sätter igen takbrunnarna. Dessutom ökar svårigheten för tätskiktsarbetet med större risker för läckage som följd. Det är tydligt att den typ av ränndalsuppbyggnad som fungerar bäst är den där man låter två takytor mötas i en vinkel utan vare sig uppbyggnader/ kilar eller försänkningar (alt A nedan) .


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 73 På tak med invändiga varma avlopp leds regnvatten från takytorna ner till ränndalar, i vilka takbrunnarna ska placeras.


Generellt rekommenderas alltid ränndalar med horisontell botten (dvs. utan uppbyggnad av fall mellan brunnarna med sk. ränndalskilar). Vattnet ska kunna rinna fritt i ränndalen. Skulle en takbrunn sättas igen ska vattnet utan hinder kunna rinna vidare till nästa takbrunn. Dessut- om kan bräddavloppet i detta fall betjäna en större del av taket (flera takbrunnar). Om skräpsilen till en takbrunn sätts igen och vattnet inte kan rinna ner i takbrunnen bildas en sjö på taket. Vattendjupet kommer att öka tills vattnet svämmar över till ett angränsande fält eller når ett bräddavlopp.


Erfarenheten från de senaste årtiondena har visat att försänkta ränn- dalar är ett sämre alternativ. I flera fall har det visat sig att den fryser igen och därmed hindrar avvattningen till takbrunnarna. I vissa fall har rännan till och med sprängts av isen. Den försänkta rännan blir också en uppsamlingsplats för skräp som sätter igen takbrunnarna. Dessutom ökar svårigheten för tätskiktsarbetet med större risker för läckage som följd. Det är tydligt att den typ av ränndalsuppbyggnad som fungerar bäst är den där man låter två takytor mötas i en vinkel utan vare sig uppbyggnader/kilar eller försänkningar (alt A nedan) .


Ränndal i anslutning till en vertikal yta (krön/ vägg) ska utformas med motfall så att ränndalscentrum bild- as minst 500 mm från den vertikala ytan. C. Motfallstak med ränndalskilar. (fall mot takbrunnar i ränndalen)


Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddav- lopp per takbrunn.


Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn. Takbrunnar kan samverka – bräddavlopp kan betjäna flera takbrunnar. Takbrunnar kan inte samverka – det krävs ett bräddavlopp per takbrunn.


Takbrunnar och bräddavlopp ska placeras minst 500 mm från vertikal yta (vägg, sarg o.d.). Detta för att anslutning av tätskikt mot hel fläns ska vara möjlig. Fläns till takbrunn och bräddavlopp får aldrig klippas eller vikas.


Tappstycke till brunn och bräddavlopp ska ha en sådan längd att anslutning till stuprör utförs under tak- eller bjälklagskonstruktion.


Takbrunnar ska alltid placeras i takets verkliga lågpunkter (med hänsyn tagen till konstruktionens nedböjningar och laster. Från takbrunnen får man då inomhus dra en ledning till närmaste pelare och sedan ner till avlopp. Antalet tak- brunnar och kapacitet bestäms utifrån aktuellt regnvatten- flöde. Avstånd mellan brunnar bör aldrig överstiga 15 m. Om det finns särskilda risker för att brunnarna sätts igen, t ex av löv från närbelägna träd, bör avståndet mellan brunnarna inte överstiga 12 m. Avstånd från vertikal till första brunn bör inte överstiga 7,5 m. Detta är emellertid maximalvärden och regeln om en brunn i varje lågpunkt ska alltid gälla.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 74 Takbrunnar och bräddavlopp ska placeras minst 500 mm från vertikal yta (vägg, sarg o.d.). Detta för att anslutning av tätskikt mot hel fläns ska vara möjlig. Fläns till takbrunn och bräddavlopp får aldrig klippas eller vikas.


Takbrunnar ska alltid placeras i takets verkliga lågpunkter (med hänsyn tagen till konstruktionens nedböjningar och laster. Från takbrunnen får man då inomhus dra en ledning till närmaste pe- lare och sedan ner till avlopp. Antalet takbrunnar och kapacitet bestäms utifrån aktuellt regnvattenflöde. Avstånd mellan brunnar bör aldrig överstiga 15 m. Om det finns särskilda risker för att brunnarna sätts igen, t ex av löv från närbelägna träd, bör avstån- det mellan brunnarna inte överstiga 12 m. Avstånd från vertikal till första brunn bör inte överstiga 7,5 m. Detta är emellertid maximal- värden och regeln om en brunn i varje lågpunkt ska alltid gälla.


Vid renovering kan befintliga takbrunnar av typen Terrassbrunn TG bibehållas, såvida den är i god kondition.


Intäckningskrage och siluminring ska då bytas ut. Brunn med sidoutlopp ska alltid bytas ut. Vid renovering ska alltid nya takbrunnar monteras. Insticksbrunn är inte tillåtet.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 75 Vid renovering kan befintliga takbrunnar av typen Terrassbrunn TG bibehållas, såvida den är i god kondition. Intäckningskrage och siluminring ska då bytas ut. Brunn med sidoutlopp ska alltid bytas ut.


Vid renovering ska alltid nya takbrunnar monteras. Insticksbrunn är inte tillåtet.


Bräddavlopp har två uppgifter: 1. Transportera bort vatten från taket vid skyfall och då det ordinarie systemet inte räcker till samt i de fall som det ordinarie systemet inte fungerar (till exempel vid stopp i takbrunnar/ledning/stam).


2. Signalera om den primära takavvattningen inte fungerar (till exempel vid stopp i brunnar/ledning/stam) så att åtgärder snabbt kan sättas in utan att takkonstruktionen tar skada.


På terrasser och innergårdar med lågt placerade dörrar (tillgänglighets- krav) måste dock höjd till tröskel beaktas. Bräddavlopp ska alltid vara placerat lägre än tröskel till dörr.


För gröna tak och växtbäddar kan en del vatten magasineras i substrat och på växtytorna. Hänsyn måste dock tas till avrinningshastighet, drä- neringshastighet samt dimensionering av avvattning/takbrunnar. För vägledning, se kapitel 7 i Grönatakhandboken ”Växtbädd och Vegetation”.


Takbrunnar och bräddavlopp ska uppfylla krav enligt SS EN 1253-2 med följande tillägg. Brunn och bräddavlopp ska monteras med rörlig anslutning mot fast avloppsrör.


Brunn ska vara lätt åtkomlig för inspektion och rensning. Sil ska vara anpassad till överbyggnaden. Alla skarvar mellan fläns och tappstycke samt mellan tappstycke och stuprör/avloppsrör ska uppfylla krav på täthet enligt EN 476.


Brunn, förhöjningsringar och sil ska vara utförda av korrosionshärdig rödgodslegering innehållande minst 85 procent koppar.


Brunn ska vara försedd med fläns som tål uppvärmning. Fläns ska tätas mot brunn med löstagbar tätningsring av silumin.


Brunn och sil ska vara utförda av minst 0,7 mm plåt av austenitiskt rostfritt stål A2 med korrosionshärdig- het motsvarande lägst 1.4301 enligt SS-EN 10088-4:2009. Brunn får inte deformeras vid uppvärmning i samband med montering.


Takbrunnar, utkastare och bräddavlopp av rostfri stålplåt ska ha inklistringsbar fläns 150 mm varav 80-100 mm ska perforeras med hål 6-8 mm cc 15-20 mm enligt nedan.


Under perforerad rostfri fläns ska alltid intäckningskrage av minst YEP 3500 monteras. Intäckningskrages yttermått ska vara minst 100 mm större än plåtflänsens yttermått.


K 3 Ytor utan fordonstrafik till exempel bostäder, kommersiella och byggnader L 15 Ytor utan fordonstrafik, till exempel terrasser där människor vistas R 50 Ytor med fordonstrafik, till exempel innergårdar med tillfällig fordonstrafik


För ytor med särskilt utsatta ytor med tung fordonstrafik ska klass E 600 och F 900 enligt SS-EN 124 väljas.


Tätskiktsgarantiers riktlinjer, materialleverantörens anvisningar och AMA Hus gäller i nämnd ordning.


Kompletta monteringsanvisningar för respektive tätskiktssystem finns att ladda ner på respektive leverantörs hemsidor.


OBS. Förekommande plåtdetaljer är endast avsedda som illustrationer. För utförande av plåtarbeten hänvisas till AMA Hus, kap JT.


Tätskikt ska alltid helklistras i varmasfalt eller helsvetsas mot underlag (betong). Undan- tag endast efter skriftligt godkännande från Tätskikts- garantier.


Betongunderlaget ska vara yttorrt och förbehandlat med asfaltprimer. Överbyggnad ska påföras snarast efter tätskiktet installerats och vattenprovning är utförd. Ytor som ska användas under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) innan överbyggnad påförts ska förses med slitlager för att skydda tätskiktet från skador. Exempel på slitlager kan vara gjutasfalt eller skyddsbetong.


Tätskikt ska vid pågjutning av betong o d skyddas mot mekaniska skador och vidhäftning med ett skyddsskikt/skyddsbeslag.


5.2  Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön,  sargar och liknande Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och liknande ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad.


Kappor ska helsvetsas/helklistras. Hörnförstärkningar ska alltid användas. Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar till exempel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. 352 Skyddsbeslag ska vara enligt AMA Hus JTC.58311.  Se avsnitt om sockelhöjd i kapitel 3.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 79 5.2  Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön,  sargar och liknande


Uppdragningar av tätskikt mot väggar, krön, sargar och liknande ska utföras minst 300 mm över färdig överbyggnad.


Kappor ska helsvetsas/helklistras. Hörnförstärkningar ska alltid användas. Uppdragningar ska alltid kompletteras med avtäckningar till exem- pel av plåt enligt AMA Hus JT.3511 resp. 352 Skyddsplåt ska vara enligt AMA Hus JT.-5811.  Se avsnitt om sockelhöjd i kapitel 3.


Uppdragning mot vägg Uppdragning mot vägg Uppdragning mot vägg


�������������� �������������� �������������������� �������������������� Uppdragning mot vägg �������������� �������������� �������������������� ��������������������


Generellt gäller att tätskiktet ska dras över hela takkrönet (ner ca 50 mm på utsida takkrön). Infästningar för räcken ska monteras minst 300 mm över ök överbyggnad.


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 81 I de fall det inte finns krav på tillgänglighet enligt BBR ska nivåskillnad på minst 100 mm finnas mellan ovankant färdig överbyggnad (mark- nivå) och tröskel.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln och upp minst 100 mm på väggar i smygen.


Närmast tröskel ska avvattningsränna med utlopp neråt läggas i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Avvattnings- rännan ska ha demonterbart lcok för inspektion och rensning.


Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip: I de fall det inte finns krav på tillgänglighet enligt BBR ska nivåskillnad på minst 100 mm finnas mellan ovankant färdig överbyggnad (marknivå) och tröskel.


Tätskikt av YEP 3500 ska dras in och helsvetsas under hela tröskeln  och upp minst 100 mm på väggar i smygen.


Närmast tröskel ska avvattningsränna med utlopp neråt läggas i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Avvattningsrännan ska ha demonterbart lock för inspektion och rensning. Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip:


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 82


Vid krav på tillgänglighet enligt BBR ska anslutning vid entré- och terrassdörr utföras enligt nedan.


Uppdragning av tätskikt på vägg/sockel ska göras med tätskiktsmatta. Närmast tröskel ska avvattningsränna med utlopp neråt läggas i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Avvattnings- rännan ska ha demonterbart lock för inspektion och rensning.


Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip; Vid krav på tillgänglighet enligt BBR ska anslutning vid entré- och terrassdörr utföras enligt nedan.


Uppdragning av tätskikt på vägg/sockel ska göras med tätskiktsmatta. Närmast tröskel ska avvattningsränna med utlopp neråt läggas i bredd så att den når förbi tröskeln med 200 mm på vardera sida. Avvattningsrännan ska ha demonterbart lock för inspektion och rensning. Tröskel och karm ska tätas i två steg (bottningslist + fogning) enligt nedan princip;


Uppdragning mot sarg till brandgasventilatorer, takljuskupoler, lanterniner, takluckor och liknande


Ståndskivor på sarg för takljuskupoler, brandventilatorer, ventilationshuvar etc. ska alltid utföras så att ståndskivan överlappar tätskiktsuppdragningen med 150 mm och vara för- sedd med drivvattenhake i ovankant (se AMA Hus JT). Uppdragning mot sarg till brandgasventilatorer, takljuskupoler, lanterninor, takluckor och liknande


Ståndskivor på sarg för takljuskupoler, brandventilatorer, ventilationshuvar etc. ska alltid utföras så att ståndskivan överlappar tätskiktsuppdragningen med 150 mm och vara försedd med drivvattenhake i ovankant (se AMA Hus JT).


Mindre rörelsefogar – max 15 mm – utförs enligt nedan: För större rörelser krävs konstruktionslösning.


Mindre rörelsefogar – max 15 mm – utförs enligt nedan: För större rörelser krävs konstruktionslösning. Uppdragning mot sarg till brandgasventilatorer, takljuskupoler, lanterninor, takluckor och liknande


Anslutning av tätskikt mot flänsar av plast eller plåt är inte tillåtet (undantaget fotplåt och fläns till takbrunnar/bräddavlopp/stuprörsgenomföring).


Anslutning av tätskikt mot fotplåt görs med längsgående remsa i bredd max 500 mm. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten. Tätskikt inklusive asfaltut- flyt ska dras ända fram till fotplåtens nedknäckning.


Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa. Remsa under fotplåt ska vara i kvalitet YEP 3500 och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant).


Tätskiktet ska dras ned minst 500 mm på vägg (minst 200 mm förbi gjutskarv) TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 84


Anslutning av tätskikt mot flänsar av plast eller plåt är inte tillåtet (un- dantaget fotplåt och fläns till takbrunnar/bräddavlopp/stuprörsgenom- föring).


Anslutning av tätskikt mot fotplåt görs med längsgående remsa i bredd max 500 mm. Det kan även accepteras att våderna dras ända ner mot fotplåten. Tätskikt inklusive asfaltutflyt ska dras ända fram till fotplåtens nedknäckning.


Tätskikt ska svetsas mot hela fotplåten och underliggande remsa. Rem- sa under fotplåt ska vara i kvalitet YEP 3500 och i bredd ca 300 mm (remsan ska nå minst 150 mm ovan fotplåtens övre kant).


Fotplåt ska vara av 0,5 mm rostfritt stål, A2 eller A4, perforerad. Se AMA Hus JT-.31. Montering/infästning av fotplåt ska utföras enligt AMA Hus JT-.31.


Vid anslutning mot runda takgenomföringar (avloppsluftare, stativben etc.) ska upp- och nervänd takbrunn eller stuprörsgenomföring användas. Denna monteras enligt princip för rostfri takbrunn (med underliggande intäckningskrage av minst YEP 3500).


Alternativt kringgjuts rörgenomföringen med ett fundament på vilket tätskiktet dras upp. Alternativt kringgjuts rörgenomföringen med ett fundament på vilket tätskiktet dras upp.


OBS! Kontrollera att takbrunn har rätt belastningsklass för aktuell konstruktion. Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela takbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen. Rostfri takbrunn med perfo-


OBS! Kontrollera att terrassbrunnen har rätt belastningsklass för aktuell konstruktion. Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela terrassbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen. Rostfri terrassbrunn med perforerad fläns kan även vara rund. Dränerande material (tvättad singel 16-32 eller motsvarande) ska läggas runt brunnen.


Observera vid renovering: Vid intäckning av befintliga TG- brunnar ska både intäckningskrage och tätningsring bytas.


Vid renovering där annan terrassbrunn än Terrassbrunn TG förekommer ska terrassbrunnen rivas bort och ersättas med ny terrassbrunn. Instickbrunnar är inte tillåtna. X


TÄTSKIKTSGARANTIER  TM — Riktlinjer för exponerade tätskikt 86 OBS! Kontrollera att takbrunn har rätt belastningsklass för aktuell konstruktion.


Under rostfri perforerad fläns ska en intäckningskrage av kvalitet minst YEP 3500 monteras. Tätskiktet ska svetsas mot hela takbrunnsflänsen och den underliggande intäckningskragen. Rostfri takbrunn med perfo- rerad fläns kan även vara rund. Dränerande material (tvättad singel 16-32 eller motsvarande) ska läggas runt brunnen.


Rostfri terrassbrunn med perforerad fläns Rostfri terrassbrunn med perforerad fläns Tätskikt svetsas mot hela flänsen samt mot underlig- gande intäcknings- krage.


Intäckningskrage under terrassbrunn ska vara i kvalitet minst YEP 3500.


Tätskikt ansluts enligt anvisningar för vertikal upp- dragning Tätskiktsmatta Helsvetsad mot perforerad fläns + intäckningskrage av YEP 3500 Tätskikt ansluts enligt anvisningar för vertikal upp- dragning


Överbyggnad ska påföras snarast efter tätskiktet installe- rats och vattenprovning är utförd. Ytor som ska användas under byggtiden (till exempel persontrafik, materialförvaring och liknande) innan överbyggnad påförts ska förses med slitlager för att skydda tätskiktet från skador. Exempel på slitlager kan vara gjutasfalt eller skyddsbetong.


Där överbyggnad utgörs av vegetation (takträdgård) ska leverantören av vegetationsskiktet avgöra behovet av rotskydd. För uppbyggnad av gröna tak kan Grönatakhandboken vara vägledande


Takkonstruktionen ska förses med dräneringsskikt så att vatten kan transporteras i över- byggnad till takbrunnar.


Dräneringsskikt kan utgöras av olika material, till exempel distansmaterial av polyamid belagd av geotextil på båda sidor alternativt knoppmattor med distanser som är belagda med geotextil. Dessa ska vara testade enligt SS-EN 13967 Flexibla tätskikt – Plast- och gummibaserade fuktspärrar inklusive grundmursskydd.


Dränering kan även utgöras av dränerande skivor av isolering av cellplast. Viktigt är att man säkerställer kompressionshållfasthet och dräneringsförmåga även vid höga belastningar. Isoleringsmaterial kan vara dränerande exempelvis EPS-isolering med dränerande förmåga.


Vid omvänt tak ska dräneringsskikt placeras både över och under isolering. Vid kom- pakttak ska dräneringsskikt placeras ovanpå tätskiktet.


2.  Om betongbeläggning ska läggas direkt  mot tätskikt ska som glidskikt två lag PE-folie


1.  Minst 30 mm gjutasfalt  Alternativ: Asfaltbetong (vägasfalt) ABT 4 hand- Omfattar vegetationssystem med vikt >50kg/m2 (vattenmättad), tjocklek >60 mm


Vattenprovning av tätskikt ska alltid utföras då tätskiktet kompletteras med överbyggnad, d v s tätskikt som kommer att bli dolda efter färdigställandet av yttertaket eller ytterbjälkla- get. Undantag endast genom skriftligt intyg från Tätskiktsgarantier.


Intyg för genomförd provtryckning (installationskontroll) ska insändas till Tätskiktsgaran- tier (se bilaga1).


Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn.


Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under minst 3 dygn (totalt 6 dygn) (se AMA Hus YHB.2132).


Vattenprovning av tätskikt ska alltid utföras då tätskiktet kompletteras med överbyggnad, d v s tätskikt som kommer att bli dolda efter färdig- ställandet av yttertaket eller ytterbjälklaget. Undantag endast genom skriftligt intyg från Tätskiktsgarantier.


Intyg för genomförd provtryckning (installationskontroll) ska insändas till Tätskiktsgarantier (se bilaga1).


Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under minst 3 dygn (totalt 6 dygn) (se AMA Hus YSC.1132).


Tätning av takbrunnar ska utföras med gummiboll enligt figuren. Påfyllning av vatten Avtappning av vatten Utläggning av överbyggnad


Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Ver. 2021-01 Provtryckning ska ske med tätade brunnar, ytan invallad och ställd under minst 60 mm vatten i 3 dygn. Bjälklaget respektive taket ska sedan observeras under ytterligare minst 3 dygn (totalt 6 dygn). Takyta/Etapp Påfyllning Avtappning Godkänd Kommentarer/Signatur


Underskrift takentreprenör + datum Underskrift beställare + datum


Installationskontroll – vattenprovning av tätskikt Ver. 2021-01 Skiss: (markera etapper, taklutningar, takbrunnar, fotplåt etc.)


Med regelbundet underhåll ökar tätskiktets livslängd och säkerheten mot läckage. Denna anvisning är tillämplig för bitumentätskikt som är godkända enligt riktlinjer för TÄTSKIKTSGARANTIER™


1. Kontrollera om möjligt konstruktionen underifrån för att notera eventuella läckage. 2. Kontrollera och rengör takbrunnar och ev. hängrännor minst två gånger per år, lämpligen vår och höst. Det är mycket viktigt att takbrunnar och ev. hängrännor hålls rena från löv och skräp så att takets avvattning fungerar. Löv och annat skräp får inte sopas ner i takbrunnarna/avvattningssystemet. 3. Avlägsna oönskad växtlighet vars rötter kan komma att skada tätskiktet.


4. Kontrollera plåtdetaljer (och fogningar) i anslutning till väggar, sargar, takkrön etc. Vid tveksamhet bör plåtslagare kontaktas.


5. Vid reparationer eller kompletteringar (t ex i samband med installationer eller håltagning) ska tätskikt som är angivet på ansvarutfästelsen användas. Alternativt annan av leverantören rekommenderad produkt. Arbetet ska utföras av entreprenör som är ansluten till Tätskiktsgarantier.


6. Om vattenavledningen från takytorna försämras på grund av t ex sättningar och belastningar så att kvarstående vattensamlingar med större djup än 30 mm förekommer, bör åtgärder i form av fallbyggnader eller installation av takbrunnar vidtas. Detta bör göras i samråd med fackman.


Nordic Waterproofing AB Box 22, 263 21 Höganäs, Sweden Tel: +46 42 33 40 00 Hemsida: www.mataki.com E.post: info@mataki.com Org nr: 556739-6980 Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytterbjälklag (JSE.141 i AMA Hus 21)


Mataki Trema 5 Mataki Trema B5 YEP 6500 YEP 6500 Svetsas Svetsas Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytterbjälklag (JSE.142 i AMA Hus 21)


Mataki TremaDuo Mataki TremaDuo Classic YEP 3500 + YEP 3500 YEP 2500 + YEP 2500 Svetsas Klistras


Nordic Waterproofing AB Box 22, 263 21 Höganäs, Sweden Tel: +46 410 480 00 Hemsida: www.trebolit.com E.post: info@trebolit.com Org nr: 556739-6980 Enlagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytterbjälklag (JSE.141 i AMA Hus 21)


Trebolit TP 6500 Trebolit B5 YEP 6500 YEP 6500 Svetsas Svetsas Tvålagstäckningar av SBS-modifierad tätskiktsmatta i ytterbjälklag (JSE.142 i AMA Hus 21)


Trebolit TP Duo Trebolit TP Duo Classic YEP 3500 + YEP 3500 YEP 2500 + YEP 2500 Svetsas Klistras