Prestationsförmågan är grundvärden för att dimensionera lutningar på GC-banor och -vägar. Exempel på prestationsmått angivet som färdhastighet vid cykling vid olika nivåskillnader och lutningar (män och kvinnor, 20-60 års ålder) visas i Figur 2.4-4. Figuren visar olika åldersgruppers förmåga att hålla en viss hastighet - 5, 10 respektive 15 km/h - i uppförsbackar med olika lutning och total höjdskillnad.


Vägars och gators utformning - Trafikverket

Figur 2.4-4 Prestationsförmåga för olika ålderskategorier och kön vid cykling vid olika lutningar och nivåskillnader


Som grundvärde för att beskriva lutningars kvalitetsnivå för cyklister har valts äldre cyklisters förmåga att hålla en viss hastighet. Gränsvärdet för lägsta godtagbara standard, 5 km/h, motsvarar normal gånghastighet för en gående utan funktionshinder. Tabell 2.4-3 Lutningskvalitet på cykelförbindelse


Grundvärden för att beskriva lutningars kvalitetsnivå för gående väljs enligt Figur 2.4-5. Figur 2.4-5 Grundvärden för beskrivning av lutningars kvalitetsnivå för gående


Tabell 2.4-4 Kvalitetsnivå för lutning på GC-banor och -vägar


Önskvärd flertalet klarar lutningen utan större problem. Lägsta -frisk gående kan behöva göra en kraftig ansträngning


-rörelsehindrad gående kan behöva stanna och vila -rullstolsburna med nedsatt armstyrka kan behöva hjälp·för att klara lutningen.  kan medföra krav på hjälpmedel, t.ex. ledstänger.


Ytterligare rekommendationer om lutningar ges i Bygg ikapp handikapp - utdrag och kommentarer till Nybyggnadsregler från Boverket.


Cyklisters hastighet är grundvärden för att dimensionera stoppsikt, sikttrianglar i korsningar samt linjeföringselement. För övergripande förbindelser används 30 km/h och för lokala 20 km/h.


Gåendes hastighet är grundvärden i VGU för att dimensionera siktsträckor samt gröntid och utrymningstider i signalreglerade övergångsställen, se Tabell 2.4-5. Tabell 2.4-5 Gåendes hastighet för tidsdimensionering i signalreglerade övergångsställen


Reaktionstid är den tid som åtgår för att fatta beslut och börja beslutad handling. Reaktionstiden varierar med trafikantens prestationsförmåga och trafiksituationen.


Reaktionstiden för cyklister är ett grundvärde i VGU för att bestämma siktsträckor, se Tabell 2.4-6.


Ögonhöjd varierar med individens längd samt färdsätt; gående, rullstolsburen eller cyklande. I det sistnämnda fallet inverkar också cykelns storlek och styrets form.


Ögonhöjd är ett grundvärde i VGU för att bestämma sikt i korsningar och på sträcka. Som grundvärde för både gående och cyklister används följande ögonhöjder, se Tabell 2.4-7. Tabell 2.4-7 Ögonhöjd för gående och cyklister


Räckvidden hos en person varierar med kroppsstorlek och rörelseförmåga.


Räckvidden för rullstolsburna, cyklister m.fl. är grundvärden i VGU för t.ex. placering av tryckknapp vid signalreglerade GC-överfarter. Som grundvärde används följande mått i sid- och höjdled, Tabell 2.4-8.


Tabell 2.4-8 Räckvidd för placering av tryckknappar m.m Standard Mått i sidled från bankant Mått i höjdled från mark


Branschregler för kakel och klinker i våtrum. Reglerna är framtagna av Byggkeramikrådet med hänsyn till myndighetskraven i Boverkets byggregler, BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2020:4, BBR


BBV, som tidigare varit uppdelat i regler och övrig information i separata delar har sammanslagits. Språkbruket indikerar skillnaden mellan kravtext och övrig information.


Bilderna är illustrativa, och inte styrande som regeltexter. Bildtexten förklarar den detalj som bilden ska illustrera. Byggkeramikrådet äger rätten till tolkningsföreträde av dessa  regler.


Byggkeramikrådet Högbergsgatan 27, 116 20 Stockholm Tel. 08-641 21 25 info@bkr.se • www.bkr.se


BBV, Byggkeramikrådets branschregler för våtrum © Byggkeramikrådet 2020  Januari 2021, första upplagan


Viktiga förändringar i denna utgåva:  ■ Omarbetad struktur för bättre tydlighet och flöde


■ Krav på att tröskel och karm ska vara i liv med vägg  ■ Ändrade regler för fall runt brunn


■ Ökat avstånd till 60 mm cc mellan inkommande rör  ■ Tydligare krav för genomföringar med el


När Svensk Byggnorm, SBN, ersattes av funktions- krav i Boverkets nybyggnadsregler 1988, från 1994 kallade Boverkets byggregler BBR, uppstod behov av branschregler, bland annat för golv- och vägg- konstruktioner i våtrum. Kakelbranschens branschorganisation Plattsätt- ningsEntreprenörers Riksförening, PER, skapade 1988, i samarbete med ledande tillverkare och leve- rantörer, regler för keramiska väggkonstruktioner: ”PER:s branschregler.” Sedan entreprenörer och leverantörer bildat Bygg- keramikrådet, BKR, 1989 övergick ansvaret för reg- lerna till Byggkeramikrådet. Från och med utgåvan 07:1, juni 2007, har  reglerna namnet ”Byggkeramikrådets Bransch regler för våtrum, BBV”. Liksom tidigare står både entrepre- nörer och leverantörer bakom reglerna, genom Platt- sättningsEntreprenörers Riksförening, PER, och Kakelföreningen, KAF. Föreliggande version av BBV, 21:1, gäller från 2021-01-01 och ersätter BBV15:1.


Samordning Kraven i BBV21:1 är harmoniserade med bransch- reglerna från Golvbranschens Våtrumskontroll, Säker Vatteninstallation och Måleribranschens Våtrumskontroll.


Övergångsregler Projekterings- och installationsarbeten som startats från och med 1 januari 2021 ska utföras enligt BBV21:1. Arbeten som startar från och med 1 januari 2021 får utföras enligt BBV15:1 förutsatt att bygglov beviljats innan den 1 januari 2021, även då projektering och installationsarbete startas från och med 1 januari 2021 eller då projekterings- eller bygghandlingar enligt BBV15:1 är påbörjade innan 1 januari 2021.


Branschregler för kakel och klinker i våtrum. Reglerna är framtagna av Byggkeramikrådet med hänsyn till myndighetskraven i Boverkets byggregler. BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2015:3, BBR BBV  Byggkeramikrådets branschregler för våtrum Byggkeramikrådets branschregler för våtrum


Branschregler för kakel och klinker i våtrum. Reglerna är framtagna av Byggkeramikrådet med hänsyn till myndighetskraven i Boverkets byggregler. BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2020:4, BBR BBV15:1 ersätts av BBV21:1


Reglerna gäller för funktion och applicering av tätskiktssystem på olika underlag då kakel, klinker eller mosaik ska utgöra ytskikt på golv och väggar i platsbyggda våtrum i bostäder eller utrymmen med motsva- rande vatten belastning.


Som våtrum betraktas utrymmen där golv och väggytor helt eller delvis kan utsättas för återkommande vattenbegjutning, såsom rum med dusch eller badkar installerat.


Reglerna kan tillämpas, helt eller delvis, när natursten, glas och liknande produkter används som ytskikt.


Reglerna gäller för keramiska plattor monterade med tunnskikts- teknik. Tunnskiktsteknik innebär att ovanpå tätskiktet sätts plattan i fästmassa som är uppkammad med tandspackel. Reglerna gäller inte för andra typer av utföranden, som till exempel tjockbruksläggning eller när ytskiktet ska utgöras av andra material såsom till exempel färgade cementprodukter.


Både nyproduktion och renovering omfattas av reglerna. Regler för vatten- och avloppsinstallationer ingår inte i BBV, för dessa hänvisas till Branschregler Säker Vatteninstallation. Se www.sakervatten.se.


Regler för elinstallationer ingår inte i BBV, för dessa hänvisas till gällande svenska standarder. Se www.elsakerhetsverket.se.


Regler för måleriarbeten ingår inte i BBV, för dessa hänvisas till måleribranschens, MVK:s branschregler för våtrum.


1.1 Reglernas tillämpning i övriga  utrymmen Reglerna tillämpas i tillämpliga delar för keramiska golv i utrym- men där det föreligger risk för utläckande vatten eller vattenspill (BBR 6:5331). Utrymmen i bostäder där följande regelverk kan tillämpas är exempelvis tvättstuga, WC-rum och utrymmen med vattenvärmare, värmepump, värmepanna eller liknande. Reglerna kan även tillämpas för andra utrymmen om det föreligger risk för att golvet ska utsättas för utläckande vatten eller vattenspill. Kök i bostäder omfattas inte av krav på tätskikt på golvet. Reglerna gäller i sin helhet för övriga utrymmen förutom i följande kapitel:


Kvalitetsdokument enl §2.5 i övriga utrymmen Bilaga A till BBV, Kvalitetsdokumentet, behöver inte utfärdas för entre- prenader i övriga utrymmen i bostäder. Kvalitetsdokument kan dock utfärdas för utrymmena beskrivna ovan om det avtalas med beställare. I dessa fall ska det tydligt framgå att Kvalitetsdokumentet endast gäller golv.


Krav på vattentäthet enl §3 i övriga utrymmen I övriga utrymmen, med krav på vattentätt golv, ska hela golvet förses med tätskikt. Tätskiktet ska även dras upp på vägg minst 50 mm.


Våtzoner enl §3.2 i övriga utrymmen De övriga utrymmena är inte uppdelade i våtzoner. Golvet i övriga utrymmen ska förses med godkänt tätskiktssystem av valfri typ, VTg eller VTgF, oavsett underlag. Är golvet sammanhängande med golv i våtrum utan avbrott i tätskiktet ska dock VTgF-system användas vid träbjälklag.


Golvlutning enl §4.2 i övriga utrymmen Om golvbrunn är installerad i dessa utrymmen kan golvlutningen begränsas till ett lokalt område vid brunnen under förutsättning att de vattenanslutna apparaterna som kan läcka är installerade vid brun- nen. Om apparaterna inte är installerade vid brunnen ska golvet luta hela sträckan från apparat till golvbrunn. Golvlutningen ska vara minst 1:200 (5 mm/m). Övrig yta kan vara utförd utan lutning. Bakfall får dock inte före- komma i någon del av utrymmet.


Golvkonstruktioner av skivor enl §4.7.2 i övriga utrymmen På golv med lutning i övriga utrymmen ska inte tätskikt appliceras direkt på underlag av skivor. Däremot kan lämpligt skivmaterial före- komma som underlag för tätskikt på golv i övriga utrymmen utan lut- ning (utan golvbrunn), till exempel WC-rum.


Rör (Genomföringar i golv) enl §5.1.3 i övriga utrymmen I tvättstuga med vattenvärmare, värmepump, vattenmätare eller lik- nande apparater ska rörgenomföringar i golv för tappvattenservis eller anslutningar till apparater och fördelarrör utföras med rörgenomför- ingshylsa.


I WC-rum får även tappvattenrör finnas i golv, förutsatt att röret har en slät yta och korrekt avstånd mellan rör så att manschetten kan monteras på korrekt sätt.


Tätskikt vid WC-stol med inbyggd spolcistern enl §6.6 i övriga utrymmen Även i WC-utrymme där tätskiktskrav på vägg annars inte föreligger ska vägg och golv bakom, på sidorna och under inbyggd cistern förses med tätskikt av valfri systemtyp. Här kan man eventuellt använda andra typer av tätskikt än sådana som är avsedda för keramik, eller använda specifik anordning för läckageavledning enligt leverantörens beskrivning.


1.2 Fackmässighet enligt BBV Av byggbranschens allmänna bestämmelser (AB/ABT) och av Kon- sumenttjänstlag 1985:716 framgår att näringsidkare ska utföra arbe- tet fackmässigt. Fackmässighet innebär bland annat att entreprenören ansvarar för att tjänsten utförs på ett sätt som man kan kräva av en nor- malt kunnig och skicklig fackman samt att alla installationer görs enligt leverantörens monteringsanvisning.


För keramiska golv- och väggkonstruktioner i våtrum är BBV sedan lång tid ansedda som riktlinjer för fackmässighet inom området.


För att uppnå fackmässighet enligt BBV, krävs  ■ att arbetet utförs enligt BBV


■ att ett godkänt tätskiktssystem enligt BBV används på minst en yta i utrymmet och arbetet har utförts enligt godkänd monteringsanvisning


■ att arbetena utförs av ett företag som är behörigt enligt §2 BBV  ■ att tätskiktsarbetet utförs av plattsättare som har behörighet enligt §2.2 BBV, är anställd i ett behörigt företag och kan uppvisa giltig fotolegitimation utfärdad av Byggkeramikrådet


■ att Kvalitetsdokument, BBV:s Bilaga A, fylls i och överlämnas till beställare och brukare/boende, tillsammans med monterings- anvisningen för det godkända tätskiktssystemet enligt §2.5 BBV.


1.3 Reglerna är generella Reglerna är baserade på de kunskaper och erfarenheter som var kända inom den svenska byggkeramikbranschen 2020. Branschreglerna avser detaljutförande med hänsyn till myndighetskrav i Boverkets byggregler, BFS 2011:6 med ändringar till och med BFS 2020:4, BBR. Reglerna är generella och utgår från arbeten med godkända tätskiktssystem på hela golv- och väggytor som ska förses med keramiska plattor.


Det förekommer entreprenader där keramiska ytor ska blandas med andra ytmaterial inom våtrum. Tätskikten för de olika ytmaterialen ska i dessa fall överlappas vattentätt. Reglerna tillämpas i dessa fall endast för de ytor som klätts med keramik. Avgränsning ska tydligt framgå i Kvalitets dokumentet.


I vissa fall kan situationer uppstå då generella regler inte alltid kan till- lämpas i sin helhet utan speciella lösningar måste skapas med hänsyn till omständigheterna på platsen. Sådana lösningar ska endast göras efter överenskommelse mellan entreprenör och beställare samt efter samråd med berörda materialtillverkare. Avvikelser ska alltid utföras fackmässigt och garanti på arbetet ska utgå som vanligt. Anser hant verkaren att arbe- tet inte kan utföras fackmässigt ska han eller hon avråda från lösningen.


En beskrivning av lösningen och överenskommelse med beställare/ materialtillverkare ska dokumenteras i en avvikelserapport och i Kvali- tetsdokumentet, Bilaga A till BBV.


1.4 Delreparationer Reglerna kan normalt inte tillämpas vid arbeten på delar av ytor vid reparationer, åtgärdande av felutföranden, skador och liknande.


Däremot kan sådana åtgärder göras fackmässigt med utgångspunkt från BBV. Entreprenören tar ansvar för arbetet och kan lämna garanti enligt överenskommelse mellan parterna. Entreprenören ska ha kontakt med tätskiktstillverkaren och få godkännande för reparation i det spe- cifika fallet. Tätskiktstillverkaren ska förse utföraren med en anvisning som avser reparationen. Utföraren ska dokumentera arbetet kontinuer- ligt och överlämna bilder, beskrivning av arbetet och anvisning från tät- skiktstillverkaren till beställaren. Kvalitetsdokument Bilaga A kan inte utfärdas enkom för delreparationsarbeten som utförs efter entreprena- dens slut.


1.5 Gör-det-självarbeten För privatpersoner som avser att göra arbeten med kakel och klinker i egen fastighet gäller normalt att försäkringsbolagen accepterar sådana arbeten, under förutsättning att det utförs med utgångspunkt från gällande branschregler och enligt tätskiktstillverkarens godkända mon- teringsanvisning. Byggkeramikrådet avråder dock från gör-det-själv- arbeten i våtrum, om man inte har mycket god kunskap och vana inom området. Kvalitetsdokument kan inte utfärdas för dessa arbeten.


2.1 Behöriga företag Behörighet kan tilldelas företag, efter ansökan till Byggkeramikrådet. Företagen ska ha plattsättningsentreprenader som etablerad och fort- löpande verksamhet samt ha egna anställda plattsättare varav minst en behörig med yrkesbevis eller motsvarande plattsättningserfarenhet (tre år med 100 % plattsättningsarbete). Saknas svenskt yrkesbevis som plattsättare ska plattsättningserfarenheten verifieras med godkänt resul- tat hos minst en behörig plattsättare.


Förteckning av behöriga företag finns i bilaga D till Branschreglerna, BBV, på www.bkr.se/medlemsforetag.


Behöriga företag ska om inget annat avtalats vid våtrumsentreprenader utföra arbetet enligt BBV. Behöriga företag ska utfärda Kvalitetsdokument enligt §2.5 vid våtrumsentreprenader.


Behöriga företag ska ha ordnad ekonomi, F-skattsedel, ansvars- försäkring samt vara momsregistrerade.


Behöriga företag ska följa PlattsättningsEntreprenörers Riksförenings etiska regler. Endast företag som tilldelats våtrumsbehörighet äger rätt att använda Byggkeramikrådets logotyp ”Behörig våtrum”.


2.2 Det behöriga företagets personal Behöriga företag ska alltid ha:  ■ minst en våtrumsansvarig arbetsledare som ansvarar för företagets behörighet, även kallad behörighetsbärare.


■ minst en plattsättare bland de heltidsanställda som har yrkesbevis som plattsättare eller har verifierat sina plattsättningskunskaper.


Behörighetsbevis för plattsättare i form av fotolegitimation, utfärdad av Byggkeramikrådet, ska kunna uppvisas vid anmodan och bör bäras på arbetskläder. Fotolegitimationen kan även kopplas till ID06. Behörig- heten gäller i 5 år förutsatt att arbetsgivarens behörighet gäller.


Om underentreprenörer anlitas för tätskiktsarbeten ska även dessa vara behöriga. Ett företags behörighet gäller endast den egna personalen.


En person kan inte samtidigt vara behörighetsbärare eller arbetsledare i två olika företag. Byggkeramikrådets logotyp ”Behörig våtrum”


En behörig plattsättare kan inte samtidigt vara anställd i två olika behöriga företag. 2.2.1 Lärlingsutbildning Företag som har lärlingar och som aktivt arbetar med denna typ av utbildning, kan låta lärling utföra tätskiktsarbete när handledaren så bedömer lämpligt. En förutsättning är att det sker under kontinuerligt överinseende av handledare som är behörig plattsättare anställd i före- taget.


2.3 Behörighetsutbildning Minst en våtrumsansvarig arbetsledare på företaget ska ha genomgått Byggkeramikrådets kurs 1 och 2. Om det behöriga företaget har säte på flera orter ska våtrumsansvarig arbetsledare, som gått kurs 1 och 2, finnas på varje ort.


Plattsättare som utför tätskiktsarbeten enligt branschreglerna ska ha genomgått Byggkeramikrådets kurs 1 och 3 samt vara anställd i behö- rigt företag. Enmansföretagare går kurs 1, 2 och 3 för företagets och egen behörighet.


Kurs 1, 2 och vidmakthållande av våtrumsbehörighet arrangeras och genomförs av Byggkeramikrådet. Kurs 3 arrangeras och genomförs av Täskiktsleverantören.


Kurs 1 Tvådagarskurs för plattsättare och arbetsledare/företagsledare. Kursen innehåller detaljerad genomgång av branschreglerna, samt av krav på underlag, konstruktioner och av arbetsutförande. Dessutom ingår material kunskap och genomgång av riktlinjer för färdigt arbete. Kursen avslutas med ett skriftligt prov.


Kurs 2 Endagskurs för arbetsledare/företagsledare som är våtrumsansvarig i företaget. Kursen innehåller en stor del entreprenadjuridik, en översikt över svensk bygglagstiftning samt information om de juridiska kraven och konsekvenserna av behörigt och fackmässigt arbete enligt bransch- reglerna. Kursen avslutas med ett skriftligt prov.


Kurs 3 Kurs i praktisk tillämpning av godkända tätskiktssystem som genom- förs av tillverkare/leverantörer av godkända tätskiktssystem. Kursinne- håll enligt överenskommelse med Byggkeramikrådet. Kursdeltagare ska själva ta kontakt med valfri leverantör enligt branschreglernas bilaga C.


Plattsättare som utför tätskiktsarbete ska genomgå kurs 3 för samtliga tätskiktssystem han/hon arbetar med.


2.4 Vidmakthållande av våtrumsbehörighet För vidmakthållande av behörigheten ska både plattsättare och arbets- ledare gå en återkurs vart femte år. Kursen arrangeras och genomförs av Byggkeramikrådet.


2.5 Kvalitetsdokument Behöriga företag ska utfärda Kvalitetsdokument, Bilaga A till BBV, efter varje våtrumsentreprenad. Kvalitetsdokumentet ska utfärdas av det behöriga företaget vars personal utfört tätskiktsarbetet och överlämnas till beställare och brukare/boende efter färdigställt arbete. Kvalitets- dokument ingår i entreprenörens åtagande vid  våtrumsentreprenader enligt BBV och ska därför överlämnas utan dröjsmål. Kvalitetsdoku- mentet ska finnas tillgängligt vid slutbesiktning.


Kontroll av att arbetet utförts enligt BBV och enligt aktuella monte- ringsanvisningar, sker genom att den behöriga plattsättare som utfört arbetet gör en egenkontroll. Dokumentationen sker genom att företa- gets våtrumsansvariga arbetsledare eller behöriga plattsättare fyller i Kvalitetsdokument i något av de digitala medier Byggkeramikrådet till- handahåller för behöriga företag. Plattsättarens egenkontroll kan även ske direkt i mobilapplikationen.


Kvalitetsdokumentet undertecknas därefter elektroniskt av våtrums- ansvarig arbetsledare och den behöriga plattsättare som utfört tätskikts- arbetet ska namnges. Om fler än en behörig plattsättare utfört arbete i ett våtrum noteras namnen på dessa under övriga upplysningar.


Kvalitetsdokumentet skickas till beställare/boende per e-post tillsam- mans med länk till aktuell monteringsanvisning för det godkända tät- skiktssystemet, alternativt i pappersform. Kopia av kvalitetsdokument och länk till monteringsanvisning arkiveras digitalt och finns tillgäng- ligt hos det behöriga företaget för egen dokumentation och för att kunna uppvisas i samband med kvalitetsöversyn enligt §2.6.


2.5.1 Gemensamt Kvalitetsdokument Vid större entreprenader som avser hyresrätter, hotell och liknande kan ett gemensamt kvalitetsdokument för samtliga våtrum upprättas om det är överenskommet med beställaren. Vid entreprenader som avser bostadsrätter, där den boende själv tecknar försäkring, ska ett Kvalitets- dokument per lägenhet utfärdas.


2.6 Kvalitetsöversyn Företag med behörighet ska stå till förfogande för kvalitetsöversyn som sker genom Byggkeramikrådets kvalitetskonsulter. Vid översyn granskas dokumentation från genomförda våtrumsarbeten samt pågående arbets- utföranden i praktiken.


2.7 Behörighetens upphörande För företag som blivit underkänt vid kvalitetsöversyn, eller inte ställt sig till förfogande för kvalitetsöversyn, kan behörigheten återkallas.


Behörigheten kan också återkallas om entreprenören gör sig skyldig till felaktiga arbetsutföranden eller andra avsteg från BBV.


Missbruk av Branschreglernas Bilaga A, Kvalitetsdokument, innebär omedelbart återkallande av behörighet.


Företag som inte uppfyller kraven enligt §2.1–§2.6 eller Byggkeramik- rådets Bestämmelser för behörighet kan få behörigheten återkallad. Rättigheterna för företaget som medföljt behörigheten upphör.


Företag kan frivilligt frånsäga sig behörighet. Kvalitetsdokument, Bilaga A till BBV


3.1 Samtliga keramiska ytor Samtliga golv- och väggytor med keramisk beläggning/beklädnad i ett våtrum ska förses med godkänt tätskiktssystem, se figur 1. Tätskikts- systemet ska vara av samma fabrikat i hela utrymmet.


3.1.1 Undantag vid massivkonstruktioner mot mark Då golv- och väggytor utan underliggande/utvändig isolering och kapil- lärbrytande skikt står i direkt markkontakt och där inträngning av vatten/fukt i ångfas kan förekomma, medger reglerna undantag från ovanstående krav i §3.1, se figur 2 och 3. Denna frågeställning är vanlig vid renovering av suterränghus och äldre hus med källare.


Tätskiktet kan här begränsas till golv- och väggytor med kraftig vatten- belastning, till exempel duschplats. Då kan eventuell fukt, i form av dif- fusion, transporteras genom konstruktionens andra ytor utan att stop- pas upp. Fördelning av ytor med, eller utan, tätskikt bedöms i det enskilda fallet beroende på konstruktionens utformning ihop med vald tätskiktsleverantör. Om undantag görs och tätskikt endast app- liceras på delar av ytor, förutsätter det att dessa ytor enbart består av mineraliska material som tål fuktpåverkan. På ytor i utrymmet utan risk för tillskjutande fukt ska godkänt tätskiktssystem appliceras enligt §3.1.


Det kan även vara möjligt att använda ett cementbaserat s.k. diffusions- öppet tätskikt. Dessa produkter är normalt utvecklade för användning i andra applikationer än bostadsvåtrum, och uppfyller därför inte kraven för godkända tätskiktssystem enligt §6. Användning av dessa produk- ter i enlighet med BBV får endast ske efter att tillverkaren av produkten har utfärdat projektspecifikt godkännande och anvisning. Tätskiktspro- dukten ska vara av samma fabrikat som övrigt tätskikt i utrymmet. En beskrivning av lösning samt godkännandet från tillverkare ska noteras i Kvalitetsdokumentet.


FIGUR 2. Källare med  tillskjutande markfukt Krav på tätskikt för golv och yttervägg är undantaget där risk för tillskjutande fukt föreligger. FIGUR 3. Källare utan tillskjutande markfukt


Vid en isolerad och dränerad källare ska tätskikt utföras enligt branschreglerna på alla ytor i våtrummet.


3.2 Våtzoner Våtrummet indelas i våtzoner, med varierande krav baserat på förvän- tad vattenbelastning, se figur 4.


Plats för bad eller dusch = golv i dusch eller under badkar samt väggar upp till 2,0 m över färdigt golv bakom badkar eller duschplats.


När badkar eller duschplats på någon sida omges av skärmvägg ända upp till tak, som ska plattsättas, ingår gavel i våtzon 1 och baksida skärmvägg i våtzon 2.


Våtzon 1 = Väggar från golv till tak vid plats för bad eller dusch och vägg ytor minst en meter utanför dessa samt våtrummets hela golv- yta. I ett en meters område utanför plats för bad eller dusch ingår mot- stående väggyta, inkl. gavel, i våtzon 1.


Om del av yttervägg ingår i våtzon 1 ska hela väggen behandlas som till- hörande våtzon 1. Anledningen till detta är att den största fukt mekaniska drivkraften finns i våtrummets yttervägg på grund av de stora skillna- derna mellan ute- och innetemperatur, främst under vinterhalvåret.


Ta hänsyn till duschväggarnas mått samt badkarets storlek och place- ring vid bedömning av utbredningen av våtzon 1. Beställare och entre- prenör bör kommunicera detta. Våtzon 2 = Övriga väggytor.


VTgF = Vattentäta golvsystem av folietyp eller skivor med tätskikt VTvF = Vattentäta väggsystem av folietyp eller skivor med tätskikt


Tätskiktet utgörs av en fabrikstillverkad folie som appliceras med skarv- försegling på vägg och golvytor. VTg = Övriga godkända tätskiktssystem för golv


VTv = Övriga godkända tätskiktssystem för väggar


Vätskebaserade system betecknas VTg för golv och VTv för vägg. De vätskebaserade systemen kräver att rätt mängd per ytenhet applice- ras, annars kan de bli för tunna och i och med det inte tillräckligt täta. Följ alltid monteringsanvisningen.


3.4 Val av tätskiktssystem Våtzon 1, väggar Skivkonstruktioner – VTvF Massivkonstruktioner – VTvF eller VTv


Våtzon 1, golv Skivkonstruktioner – VTgF Massivkonstruktioner – VTgF eller VTg


Våtzon 2, väggar Skivkonstruktioner – VTvF eller VTv


Massivkonstruktioner – VTvF eller VTv Med massiva konstruktioner avses betong, puts och/eller olika typer av murverk.


Bilaga C till branschreglerna (förteckningen över de godkända systemen som finns på www.bkr.se/godkanda-system) visar systemets egenskaper gällande tätskiktstyp och placering på golv eller vägg.


Underlag Zon Folie Skivor med tätskikt Vätskebaserat TABELL 1. Val av tätskiktssystem Val av tätskiktssystem beroende på underlag och våtzon


4.1 Generella krav Underlag ska vara bärkraftiga, torra, rengjorda och fria från lösa  partiklar. Håligheter och ojämnheter ska spacklas eller slipas innan tätskiktsarbeten påbörjas. Spackelrester, färgspill, ren kalkputs, gipsputs och liknande ska avlägsnas. Vägg- och golvunderlag i våtrum ska vara dokumenterat eller beprövat lämpliga som underlag för tätskikt och plattsättning. Om så inte är fallet ska underlag bytas ut, eller kompletteras med lämpligt material.


4.1.1 Kontroll av underlaget Kontroll av underlaget ska utföras innan tätskiktsapplicering påbörjas. Generellt ska underlagskraven i AMA Hus tabell 43.DC/-1 för golv och tabell 43.B/HSD-1 för vägg tillämpas.


Plattsättningsentreprenören ska ta i beaktning beställarens önskemål gällande den keramiska plattans storlek och format. Vid montering av storformatiga plattor på vägg krävs det stramare toleranser än det som anges i AMA Hus. Mer information finns i Byggkeramikrådets Riktlinjer för Storforma- tiga plattor på www.bkr.se.


4.1.2 Fukt och temperatur Underlaget ska inte ha lägre temperatur än 10°C om inte annat framgår av tätskiktstillverkarens monteringsanvisningar.


Fukthalten i underlaget ska hållas på lägsta möjliga nivå. Underlagets kvarvarande fukt ska ges möjlighet att torka ut. Vid tidpunkt för tät- skiktsarbete ska underlaget minst vara yttorrt. Tätskiktstillverkarens anvisningar avseende fukthalt ska följas.


4.1.3 Befintliga ytskikt vid renovering Grundregeln är att befintliga ytskikt ska avlägsnas. För ytskikt som applice- rats på sandspackel gäller att både det befintliga ytskiktet och sandspackel- skiktet ska avlägsnas. Befintliga ytskikt i form av kalkputs, asfaltprodukter, plastmattor, våtrumstapeter, lim eller målningsbehandlingar inklusive väv och liknande, ska avlägsnas. Rådgör alltid med tätskiktsleverantören om befintliga ytskikt inte kan avlägsnas i sin helhet. Om tätskikt appliceras på befintligt ytskikt ska detta noteras i Kvalitetsdokumentet.


Golvlutning mot golvavlopp ska utföras såväl i underlaget för tät- skikt som i ytskiktet. Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet.


På golvytor som regelmässigt utsätts för vattenbegjutning, i anslutning till golvbrunnen, i plats för bad eller dusch, ska golvlutning utföras i intervallet 1:50–1:150 (20 mm/m–7 mm/m).


På del av golv som normalt inte ska beträdas, se grönt fält i figur 5, exempelvis mellan golvbrunnen och de närmaste väggytorna, kan dock lutning vara maximalt 1:25 (40 mm/m).


På övriga golvytor, som kan utsättas för vattenbegjutning eller vatten spill bör golvlutning utföras i intervallet 1:100–1:200 (10 mm/m–5 mm/m).


Där WC, bidé eller liknande ska monteras på golv krävs en plan monte- ringsyta, minst 300 x 400 mm. Lutningen på monteringsytan ska inte överstiga 1:100 (10 mm/m).


Samtliga lutningsangivelser mäts med riktning mot brunn.  Alternativ golvlutning vid fasta installationer, storformatiga plattor, tillgänglig- hetsanpassning, fler än en brunn eller liknande ska avtalas innan det utförs. Överenskommelse om alternativ golvlutning ska alltid dokumen- teras i Kvalitetsdokument, Bilaga A till BBV.


4.3 Betong Betongens deformation på grund av krympning ska beaktas. Om inte annat sägs ska betongen ha härdat minst 3 månader under normala temperatur- och fuktförhållanden för inomhusmiljö. Anvisning från tät- skiktsleverantör avseende RF ska följas.


Betong ska ha en ytstruktur lämplig för tätskiktsapplicering. Betong gjuten mot stålform, t.ex. prefabricerade betongelement, eller vakuum- sugna golv, kan ha mycket tät/blank yta som kan behöva bearbetas för fullgod vidhäftning mot tätskikt. Eventuell cementfilm eller formolja ska avlägsnas. Sprickor, toppar, grader och andra ojämnheter ska spacklas med spackel/avjämningsmassa enligt §4.6 och/eller slipas. Se även §4.1.3.


4.4 Lättbetong Golv- och väggytor av lättbetong (gasbetong eller lättballastbetong) ska behandlas enligt anvisningar från aktuell spackel-, puts- och tätskikts- tillverkare.


4.5 Puts Putsbruk kan vara kalkcementputs eller cementputs. Alternativt kan produkter med likvärdiga egenskaper utgöra underlag för tätskikt om putstillverkaren tillhandahåller anvisning för ändamålet. Kalkputs ska inte utgöra underlag för tätskikt och keramisk beklädnad. Vatten och finmaterial som arbetats upp till ytan ska avlägsnas.


4.6 Spackel och avjämningsmassor Spackel- och avjämningsmassor ska vara mineraliskt bundna, samt upp- fylla krav enligt aktuell standard. De ska av tillverkaren vara rekom- menderade som underlag för tätskikt och keramiska plattor i våtrum. FIGUR 5. Lutningstoleranser


Plats för bad och dusch: ■ 1:25–1:150 7–40 mm/m Övrig golvyta: ■  1:100–1:200 5–10 mm/m


4.7 Skivor Träbaserade skivor ska generellt sett inte användas som underlag för tät- skikt och plattsättning. Däremot kan de förekomma som bakomvarande skiva.


4.7.1 Väggkonstruktioner av skivor Skivor på vägg i våtrum ska avseende vidhäftningsegenskaper och form- stabilitet vara lämpade som underlag för keramisk beklädnad och tätskikts- system samt vara monterade enligt skivtillverkarens anvisningar, eller på annat av projektör beskrivet sätt. Skivornas dimensioner och antal ska vara anpassade till aktuellt centrumavstånd mellan reglar för tillräcklig böjstyv- het. Kartongklädda gipsskivor kan användas under tätskiktsfolie i våtrum, dock är rekommendationen att särskilda våtrumsskivor används i hela utrymmet.


4.7.2 Golvkonstruktioner av skivor På våtrumsgolv ska tätskikt inte appliceras direkt på underlag av skivor. Undantag kan göras vid användning av fallskivor, med eller utan för- monterat tätskikt, enligt tillverkaren avsedda för beläggning av tätskikt och/eller keramik.


Centrumavstånd mellan bjälkar i bjälklaget ska inte överstiga 600 mm. Bjälklaget ska förstärkas för att anpassa böjstyvheten mellan bjälkar till keramisk beläggning samt förhindra att fukt- eller temperaturbeting- ade rörelser överförs till det keramiska skiktet. Vid spackling på skiv- konstruktion ska tjockleken vara minst 12 mm eller enligt leverantörens anvisningar.


Konstruktionen GF3, se Byggkeramikhandboken på www.bkr.se, är en beprövad  lösning som uppfyller ovanstående kriterier.


Andra golv- och väggkonstruktioner kan användas om det finns en projek tunik materialspecificerad ritning från en konstruktör, eller en konstruktions- och materialspecificerad ritning från en leverantör.


FIGUR 6. Exempel på golvkonstruktion (GF3) 1. Golvregel med cc-avstånd 300–600 mm


2. Golvspånskiva limmad och skruvad 3. Punktsvetsat stålnät eller glasfibernät 4. Avjämningsmassa minst 12 mm


5.1 Genomföringar i golv 5.1.1 Golvbrunnar Golvbrunn med eventuell tillhörande förhöjningsring ska vara typgod- känd enligt aktuell standard. Golvbrunnar tillverkade före 1990 ska alltid bytas. Vid tveksamheter kring befintlig golvbrunns fabrikat, ålder, åverkan eller funktion ska byte till ny, typgodkänd brunn göras.


Brunnar ska vara fast monterade enligt golvbrunnstillverkarens anvis- ningar, så att inbördes rörelser inte kan uppstå mellan avlopp, underlag, tätskikt och golvbeläggning.


Golvbrunnen ska vara monterad vågrätt (tolerans: ±2 mm, mätt från brunnscentrum till ytterkant fläns).


Golvbrunnens kantfläns ska ligga i nivå med spackelytan så att tät- skiktet och försegling utan nivåskillnad kan anslutas till brunnen på anvisat sätt. Golvbrunnstillverkarens specialverktyg för håltagning i brunnsmanschett och folie ska användas. FIGUR 7. Rörgenomföringar


1. Genomföringar till el ska utföras med rörgenomför- ing med minsta diameter 16 mm, se 5.2.2. 2. Rör med diameter större än 32 mm ska ha ett avstånd på minst 60 mm mellan kanterna, se 5.2.1.


3. Rör med diameter mindre eller lika med 32 mm ska ha ett cc-avstånd på minst 60 mm, se figur 9. 4. Spillvatten och rörgenom- föringar i golv, se 5.1.3.


Klinkerram ska vara helt bruksundergjuten med undantag för klämring och del av tätskikt som ska vara besiktningsbart i anslutning till kläm- ringen. Bruket ska dessutom vara tillstruket.


5.1.2 Väggnära brunnar Så kallade väggnära brunnar ska vara branschgodkända i kombination med tätskiktssystemet. Förteckning och rutiner för godkännande finns på www.bkr.se.


5.1.3 Rör Genom våtrumsgolv får inga andra rörgenomföringar finnas än för avlopp och golvbrunn. Avstånd mellan avloppsrör och väggens tätskikt ska vara minst 60 mm. Avloppsrör får inte finnas i plats för bad eller dusch. Avståndet mellan underlag för golvets tätskikt och spillvatten- rörets överkant ska inte vara mindre än 40 mm vid montering av tät- skiktet. Spillvattenrör eller anslutningsstos för WC-stol ska ha slät yta.


Rör ska vara fixerade vid genomföringar. Maximalt tillåtet hålrum mellan rör och underlag (intilliggande skiva/spackel m.m.) är 2 mm, större hål ska ilagas med produkt rekommenderad av tätskiktsleveran- tör.


Undantag från ovanstående kan göras i bad- eller duschrum med vatten- värmare, värmepump eller vattenmätare. Här kan rörgenomföringar i golv för sådana apparater utföras med rör genomföringshylsa. Rör- genomföringshylsa får inte  placeras i plats för bad eller dusch.


5.2 Genomföringar i vägg 5.2.1 Tappvatten och värmerör Genom vägg vid plats för bad eller dusch får inga andra vattengenom- föringar än tappvatten direkt till blandare finnas.


Rör ska vara fixerade vid genomföringar. Maximalt tillåtet hålrum mellan rör och underlag (intilliggande skiva/spackel m.m.) är 2 mm, större hål ska ilagas med produkt rekommenderad av tätskiktsleverantör.


Avstånd mellan rör och golvets/väggens tätskikt ska vara minst 60 mm. Centrumavstånd mellan rör med diameter 32 mm eller mindre ska vara minst 60 ± 2 mm, se figur 9. Vid diameter större än 32 mm ska rören ha avstånd 60 mm eller större mellan rör, se figur 7.


Rörets diameter i sammanhanget är mätt på ytan som tätning ska ut föras på. Kontrollera med tillverkaren av rörsystemet.


FIGUR 9. Genomföring i vägg Exempel på fixerad rörgenom föring med rör-i-rör-system 1. Fixering I plats för bad eller dusch


Med vatten- värmare, värme- pump eller vatten- mätare


Utan vatten- värmare, värme- pump eller vatten- mätare Tvättstuga, utrymmen med vatten- värmare, värme pump, vatten- mätare Avlopp Golvbrunn ✔ ✔ ✔ ✔ ✔


Rör till vatten- värmare, värme pump eller vatten- mätare med rörgenom- föringshylsa


utan rörgenom- föringshylsa ✘ ✘ ej tillämpbart ✘ ej tillämpbart


Tappvatten- och/eller värmerör med eller utan rörgenom- föringshylsa TABELL 2. Rörgenomföringar i golv


Tabellen nedan redogör för vilka typer av genomföringar som är godkända att bryta golvets tät- skikt beroende på typ av rör och utrymme.


El i våtrum ska utföras med fixerad genomföring med minsta diameter 16 mm eller med annan av leverantör anvisad produkt som är tätnings- bar med lämplig försegling från det godkända tätskiktssystemet.


Genom vägg vid plats för bad eller dusch får endast nödvändig genom- föring för apparater vid platsen finnas.


Dessa får endast utföras med fixerad rörgenomföring med minsta dia- meter 16 mm. Rörgenomföringen bör utföras med rörböj VPS eller motsvarande. Flexrör i rörgenomföringar ska undvikas. Infälld apparatdosa till lysknapp vid dörren i våtzon 2 kräver inte tätning.


5.2.3 Övriga genomföringar i vägg Prefabricerad konstruktion, till exempel fördelarskåp, ram för service- lucka, inbyggnadsbox för blandare, prefabricerad tätskiktskonstruktion för WC med inbyggnadscistern eller andra produkter som ska anslutas mot tätskikt ska vara provade och godkända enligt branschstandard.


Ventilationsgenomföringar ska inte finnas i plats för dusch och bad, se figur 4, men kan placeras högre än två meter över färdigt golv i våtzon 1 och 2.


Tätskiktsarbetet ska utföras med godkänt tätskiktssystem som finns listat på www.bkr.se. Byggkeramikrådets logotyp ”Vattentäta våtrum”


6.1 Tätskiktssystemets ingående komponenter Samtliga i systemet ingående komponenter (tätskikt, förseglingar och fästmassa) ska vara provade tillsammans enligt Branschreglernas Bilaga B för att godkännas. Det är det kompletta systemet som är god- känt, inte de respektive ingående komponenterna.


6.1.1 Tätskiktssystemets ånggenomgångsmotstånd Tätskiktet ska ha högre ÅGM (ånggenomgångsmotstånd) än 1 000 000 s/m alternativt ska en fuktsäkerhetsprojektering utföras. Vid yttervägg där plastfolie är monterad som ångspärr vid skivkonstruktion eller vid osäkerhet om väggens konstruktion rekommenderas ett ång- genomgångsmotstånd på minst 2 500 000 s/m om inte en fuktsäkerhets- projektering genomförts.


Ånggenomgångsmotstånd är ett mått på hur väl tätskiktet funge- rar som ångbroms. Hur pass högt tätskiktets motstånd är för vatten i ångfas, anges som ett värde uttryckt som s/m (sekunder per meter). Ex: 1 000 000 s/m = en miljon sekunder per meter.


I BBR, Boverkets Byggregler, framgår att tätskikt bör ha ett lägsta ång- genomgångsmotstånd på 1 miljon s/m, om man inte via en fuktsäkerhets- projektering påvisat att annat ånggenomgångsmotstånd är tillräckligt.


Val av tätskiktssystem för aktuell golv/väggkonstruktion bör ske i samråd med tätskiktstillverkaren, eller i förekommande fall enligt av byggherren/beställaren redovisad fuktsäkerhetsprojektering.


6.2 Tätskiktssystemets applicering Tätskiktet ska vara avsett/rekommenderat för det aktuella  underlaget och appliceras enligt tillverkarens godkända monteringsanvisning. God- kända monteringsanvisningar bär Byggkeramikrådets logotyp ”Vatten- täta våtrum”. Tätskiktet ska monteras med de produkter, metoder och den mängd som anges i monteringsanvisningen.


6.3 Förseglingar Förseglingar är ett samlingsord för remsor, manschetter och detaljer som ingår i tätskiktssystemet. Förseglingar är förstärkningar av tät- skiktet där detta är nödvändigt på grund av ökad risk för rörelser, t.ex. vid vinklar, hörn, materialövergångar eller vid genomföringar.


Tätskikt av folietyp kan ha samma förmåga att överbrygga rörelser. Förseglingsmaterial kan vara vattentäta i sig själva eller bäddas in i flera lager av tjockflytande tätskikt. 1. Förseglingar på dörr och fönster i våtzon 1, se figur 12.


3. Försegling i golv-vägg- vinkel, se figur 11. 4. Försegling mot dörrens tröskel, se figur 13. 5. Försegling mot rörgenom- föringar, se figur 14, 15 och 16.


Vid skivkonstruktionen ska samtliga förseglingar förutom skivskarvar i våtzon 2 vara täta i sig själva.


Följ alltid tätskiktstillverkarens godkända monteringsanvisning när det gäller användning av förseglingsmaterial. Där framgår hur och var de olika förseglingsdetaljerna ska användas.


Förseglingsmaterial ska vara märkta och vara möjliga att identifiera som tillhörande aktuellt system vid tätskiktsapplicering. Förseglingar ska vara märkta direkt på materialet.


6.3.1 Väggar Förseglingar ska utföras vid: Massivväggar I hörn, övergång mellan olika material, eller skarvar mellan element samt övergång mellan tätskikt på golv och vägg. Skivväggar Väggvinklar, hörn och skivskarvar.


6.3.2 Dörröppning och fönster Dörrkarm/tröskel ska vara i liv med underlaget för tätskikt. Se figur 11. Tröskel alternativt blindtröskel och karm ska vara monterade innan tät- skikt appliceras. Om så inte är fallet ska detta noteras som en avvikelse i Kvalitetsdokumentet.


Försegling mot tröskel eller blindtröskel ska ske genom uppvik av tät- skikt och tillhörande försegling mot tröskeln minst till nivå för färdigt golv, se figur 13.


Uppvikets överkant vid dörröppningen ska vara minst 20 mm över tät- skiktets horisontella nivå vid golvbrunnsflänsen.


FIGUR 11. Tröskel i liv med vägg Försegling ska utföras kontinuerligt mellan tröskel, karm och vägg.


FIGUR 13. Uppvik mot tröskel FIGUR 12. Försegling på karm Försegling ut på karm skyddar väggens inre konstruktion.


Om dörr eller fönster är placerad i våtzon 1 ska tätskikt dras ut på karm för att på så sätt skydda väggskivans kant, se figur 12.


Vid en öppen spalt kan eventuellt försegling utföras utan att ilagas. Detta förutsätter att förseglingen kan överbrygga spalten utan fäste bakåt. Se materialleverantörens monteringsanvisning.


Förseglingens utbredning på karmen avgörs i det enskilda fallet av ut föraren/materialleverantören. Vid golv/väggvinkeln ska försegling alltid utföras kontinuerligt mellan tröskel, karm och vägg oavsett placering i rummet.


6.3.3 Rör Samtliga rörgenomföringar ska förseglas i hela våtrummet. Kontrollera alltid i monteringsanvisningen för rörsystemet hur försegling ska utföras.


6.3.4 Anslutningar mot kopplings-/fördelarskåp, box för inbyggda blandare och inbyggnadsblandare För anslutning mot kopplings-/fördelarskåp, inbyggnadsblandare och liknande ska vald tillverkare/leverantör redovisa monteringsanvis- ningar. Tätskiktsleverantör ska redovisa godkända tätskiktssystem och förseglingar som är kompatibel med aktuell detalj.


6.4 Övergång mellan olika tätskiktssystem Vid övergång från tätskiktssystem av typ VTvF på väggar i våtzon 1, till VTv i våtzon 2, ska båda systemen vara av samma fabrikat.  Utförande av överlapp/övergång mellan systemen ska ske enligt tätskiktstillverka- rens monteringsanvisning.


6.5 Övergång till tätskikt ämnat för annat ytmaterial Övergång mellan tätskikt av olika typer ska ske på sådant sätt att läckage inte kan uppstå i överlappen mellan tätskikten.


Den yta som inte kläs eller beläggs med keramik omfattas inte av före- liggande branschregler i någon del. Samordningsansvar regleras av avtal och inte av branschregler. FIGUR 14. Försegling mot skyddsrör


Försegling mot rör-i-rör sker mot skyddsröret. FIGUR 15. Försegling mot plasthölje


För rör utan skyddsrör sker förseg- lingen direkt på rörets plasthölje. FIGUR 16. Försegling mot väggdosa


Vid användning av väggdosa sker tätningen direkt mot dosan.


6.5.1 Anslutning mellan plastmatta på golv och keramik på vägg Plastmattans uppvik ska förseglas enligt det godkända systemets monteringsanvisning. Överkanten på plastmattans uppvik ska spacklas ut minst 350 mm så att underlaget för keramikens tätskikt är jämnt. Över- lapp mellan plastmatta och keramiskt tätskikt ska vara minst 30 mm.


6.5.2 Anslutning mellan keramiska och målade ytor Överlapp mellan målat tätskikt och tätskikt för keramik utförs genom att de olika tätskikten överlappas med minst 30 mm. Både horisontellt och vertikalt.


FIGUR 18. Anslutning till plastmatta Anslutningen ska göras med ett överlapp med minst 30 mm tätskikt ut på plastmattan bakom keramiken. Från golvet upp till nederkant keramik ska det vara minst 80 mm synlig plastmatta. FIGUR 19. Anslutning till målat tätskiktssystem


Anslutningen till det målade VT-systemet ska göras med ett överlapp med minst 30 mm tätskikt ut från  keramiken.


FIGUR 20. Tak målat före plattsättning När taket är nedmålat på vägg kan tätskiktet avslutas 50 mm från taket, för att undvika nedsmutsning av taket. FIGUR 21. Tak målat efter plattsättning


När taket inte är målat innan plattsättning bör tätskiktet avslutas så nära taket som möjligt men kan avslutas max 50 mm från taket.


6.6 Tätskikt vid WC-stol med inbyggd spolcistern Tätskikt ska vara obrutet bakom och under WC-inklädnader, se figur 22 och 23. Den dolda bottenytan ska ha läckageindikeringsutlopp vid lägsta punkt så att eventuellt utläckande vatten blir synligt. Vid inbyggnad i vägg ska den dolda bottenytan ha lutning mot våtrummet.


Alternativt kan specifik anordning för läckageavledning enligt leveran- törens beskrivning användas.


7. Monteringsanvisningar Tätskiktsarbetet ska utföras enligt tillverkarens godkända monterings- anvisning. Tätskiktssystem och monteringsanvisning ska vara god- kända av Byggkeramikrådet. Monteringsanvisningen ska vara märkt med logotypen ”Vattentäta våtrum”, vilket visar att tätskiktssystem och tillhörande monteringsanvisning är godkända av Byggkeramikrådet. Monterings anvisningen ska vara uppdaterad och aktuell i enlighet med kraven i BBV. De godkända systemens monteringsanvisningar finns att ladda ner på www.bkr.se/godkanda-system. FIGUR 22. Tätskikt bakom inbyggd WC


Tätskikt ska finnas på golv och vägg bakom den inbyggda spolcisternen. Klinker på golv ska finnas under inbyggna- den. Kontrollera med tätskiktsleverantören om eventuell keramik bakom spolcisternen. FIGUR 23. Tätskikt bakom inbyggd WC i vägg


Tätskikt ska finnas under och bakom den inbyggda spol- cisternen. Eventuellt läckage vid armaturen ska rinna ut till våtrummet.


8.1 Fästmassa Fästmassa/fästmassor i tätskiktssystem ska uppfylla kraven enligt gäl- lande standard, vara provade enligt reglernas krav, ingå i tätskikts- tillverkarens godkända system, vara för ändamålet rekommenderade samt vara angivna i monteringsanvisningen.


Val av fästmassa ska göras med hänsyn tagen till vald platta och under- laget, i enlighet med anvisningar från keramikleverantör och tätskikts- tillverkare. Fästmassan ska vara applicerad i sådan mängd och på sådant sätt att full vidhäftning uppnås.


För att säkerställa keramikens vidhäftning även vid tryck- och skjuv- laster som uppstår vid krympning och andra rörelser, måste tillräcklig mängd fästmassa appliceras. Både avseende tjocklek och täckningsgrad. Följ alltid tillverkarens anvisning.


8.2 Keramiska plattor Kakel- och klinkerplattor ska vara av första sortering samt uppfylla kraven enligt gällande standard. Om golvvärme finns installerad ska de keramiska plattorna ha en vattenabsorption på max 6 %.


8.3 Fogmassor Fogmassor ingår inte i det godkända tätskiktssystemet. Fogmassa ska vara avsedd för den valda plattan samt uppfylla kraven i gällande standard.


Cementbundna fogmassor kan ges olika tekniska egenskaper genom polymermodifiering. Rådgör med leverantören om lämplig fogmassa för de aktuella förutsättningarna. Vid arbeten med mosaik, speciellt glas- mosaik eller annat genomsynligt material, måste särskild hänsyn tas vid val av fogmassa. Följ alltid anvisningar från tillverkare/leverantör.


8.4 Mjukfogar Byggtekniska rörelsefogar utförs normalt i ytskiktet vid material- övergångar i underlaget och i nyproduktion där risk finns för rörelser i detsamma.


För rörelsefogar i ytskiktet ska fogmassa avsedd för mjukfogning i våtutrymmen användas. Mjukfogning bör bland annat normalt utföras:


■ i hörn och vinklar där underlaget på båda sidor är betong, gjuten mindre än ett år före plattsättning


■ i nyproduktion då risk för rörelser i underlaget kan väntas. Till  exempel vid väggvinklar då skivkonstruktion möter betong- vägg, eller skivkonstruktion möter skivkonstruktion.


■ vid övergång till andra material i väggar såsom dörrkarm/foder, fönsterkarm/foder och tröskel. I dessa fall ska en övermålningsbar mjukfog användas.


■ i tak/väggvinklar. I takvinkel ska en övermålningsbar mjuk- fog användas. Silikon ska inte användas då den försvårar målningsarbetet. Mjukfogning ska inte utföras:


■ i underkant av keramisk väggbeklädnad som överlappar uppvik av plastmatta på golv  ■ vid fog mellan keramiska golvplattor och golvbrunnens klinkerram


EFTERKOMMANDE INSTALLATIONER  9. Efterkommande installationer


Vid eftermonteringar där hål ska borras igenom tätskikt, måste tätning ske i tätskiktsnivån. Skruvinfästningar med plugg ska förseglas enligt tätskiktstillverkarens monteringsanvisning. Skruvinfästningar ska endast göras i massiv konstruktion, såsom betong, murverk, träregel, kortling eller annan av konstruktör beskriven särskild konstruktions- detalj.


Det vanligaste är att hålet fylls med tätningsmassa före plugg/skruv, så att massan tätar mot tätskiktet bakom keramiken enligt figur 24 och 25.


Andra särskilda konstruktionsdetaljer:  ■ Limsystem har utvecklats till att numera kunna ersätta alla skruv- infästningar i våtrum.


■ Det finns också specialpluggar som är provade enligt internationella provmetoder och som tätar effektivt.


■ Den så kallade Våtrumsinnerväggen är en projekterad konstruktion vars beskrivning finns tillgänglig på olika branschorganisationers hemsidor. Under förutsättning att monteringsanvisningen följs noga, kan tyngre saker monteras utan läckageproblem. Även andra lösningar kan förekomma.


Skruven ska bottna i regeln FIGUR 25. Infästning i betongvägg Skruven ska bottna i betongen


TILLÄMPLIGA STANDARDER OCH NORMER  10. Tillämpliga standarder och normer


Nedan följer en förteckning över de standarder som det finns hänvis- ning till i reglerna. Av dessa framgår de minimikrav som ställs på det enskilda materialets egenskaper inom Europa. Standardernas versioner är de som gällde vid tidpunkten för publicering av föreliggande bransch- regler. Efter revidering av standard gäller den senaste utgivna standar- den. Samtliga standarder kan beställas från www.sis.se.


Fästmassor för keramiska plattor. Krav, utvärdering av överens- stämmelse, klassifikation och beteckning. SVENSK STANDARD SS-EN 12004-1:2017


Fästmassor för keramiska plattor. Provningsmetoder. SVENSK STANDARD 12004-2:2017 Grout for tiles – Requirements, evaluation of conformity, classification and designation. SVENSK STANDARD SS-EN 13888:2009


Keramiska plattor – Definitioner, klassificering, egenskaper, bedömning av överensstämmelse och märkning. SVENSK STANDARD SS-EN 14411:2016


Golvmaterial – Avjämnings- och beläggningsmassor baserade på cement, gips, magnesit, bitumen eller härdplaster – Egenskaper och krav. SVENSK STANDARD SS-EN 13813


Avlopp – Brunnar för byggnader. Del 1: Golvbrunnar med vattenlås med minst 50 mm vattenlåsdjup. SVENSK STANDARD SS-EN 1253-1:2015


Avlopp – Brunnar för byggnader. Del 2: Takbrunnar och golvbrunnar utan luktlås. SVENSK STANDARD SS-EN 1253-2:2015


Gipsbindemedel och gipsbaserad puts – Del 1: Definitioner och krav. SVENSK STANDARD SS-EN 13279-1:2008 Spånskivor – specifikationer. SVENSK STANDARD SS-EN 312:2010


Ånggenomgångsmotstånd Värdet på ånggenomgångsmotstånd beräknar man fram enligt standard SS-EN ISO 12572:2016. I Sverige används av tradition värdet för ång- genomgångsmotstånd utryckt i s/m (sekunder per meter).


Branschstandard ByggaF metod för fuktsäker byggprocess


Bilagor: Fuktriskinventering i tidiga skeden Fuktinventering i befintlig byggnad Byggherrens fuktsäkerhetskrav och krav på aktiviteter Tjänstebeskrivning för fuktsakkunnig Fuktsäkerhetsbeskrivning Fuktsäkerhetsprojektering med riskvärdering Fuktsäkerhetsplan produktion Fuktrondsprotokoll Avvikelserapport Innehåll fuktsäkerhetsdokumentation


1 Branschstandard ByggaF – metod för fuktsäker byggprocess Branschstandarden ByggaF är en metod som säkerställer, dokumenterar och kommunicerar fuktsäkerheten i hela byggprocessen, från planering till förvaltning. Metoden innehåller rutiner och hjälpmedel för alla aktörer från byggherre, arkitekter och övriga konsulter, materialleverantörer, entreprenörer till driftspersonal och förvaltare.  1.1 Bakgrund


Fuktskador som drabbar våra hus är ett stort problem. Trots dagens moderna byggteknik är trenden inte vikande vad gäller dessa typer av skador. Fuktskador orsakar inte sällan en försämring av inomhusmiljön vilket i sin tur kan påverka människors hälsa negativt. För husägare medför fuktproblem ofta även stora oförutsägbara kostnader. Orsaken till att fuktskador uppstår i byggnader beror på en rad olika saker. Det kan handla om en oklar ansvarsfördelning, otydliga krav, brister i uppföljning, orealistiska tidsplaner, otydlig kommunikation mellan skedena, bristande kompetens, bristande rutiner för fuktsäkerhet men det kan också bero på att många olika och ofta nya typer av konstruktioner, material och komponenter används där materialen riskerar att brytas ner i närvaro av fukt, med emissioner, mikrobiell påväxt och beständighetsproblem som följd. Det är därför ytterst viktigt att utforma fuktsäkra konstruktioner bestående av material som tål den fuktbelastning som konstruktionen förväntas utsättas för under dess livslängd samt att säkerställa en lämplig miljö för byggnaden såväl under byggskedet som under driftsskedet. Krav på fuktsäkerhet kan i många fall komma i konflikt med andra krav såsom tillgänglighet, arkitektoniska och gestaltningsmässiga krav och energikrav och sådana konflikter måste hanteras och lösas genom hela byggprocessen.  1.2 Syfte


Syftet med ByggaF är att lyfta fram fuktfrågorna tidigt i nybyggnads-, ombyggnads- och renoverings- projekt och på ett strukturerat sätt dokumentera de aktiviteter och åtgärder som krävs och utförs för att säkerställa en fuktsäker byggnad. Genom att formulera och ställa fuktkrav och krav på aktiviteter kan dessa arbetas in i programhandlingar, systemhandlingar, bygghandlingar och kontrollplaner etc. Det gör att viktiga system- och materialval samt produktionsmetoder som kommer att påverka byggnadens fuktsäkerhet kan göras redan från början.  1.3 Avsiktsförklaring


Avsikten med branschstandarden är att beskriva ett standardiserat sätt att arbeta med fuktsäkerhet i byggprocessen baserat på den redan framtagna metoden ByggaF. Framtagandet av branschstandarden är finansierat av SBUF, deltagande företag och organisationer.  Ett antal personer från olika företag, institut, högskolor, branschorganisationer, konsulter och myndigheter har varit med och tagit fram branschstandarden. Dessa är: PEAB, NCC, Skanska, JM, SydArk Konstruera AB, Akademiska Hus, Polygon Sverige AB, FuktCom, SP, IVL, LTH, CTH, Sveriges Byggindustrier, FoU-Väst, Säker Vatten AB, Boverket och Byggherrarna. Branschstandarden förvaltas av Fuktcentrum.


2 Termer och definitioner För tillämpning av detta dokument gäller de termer och definitioner som anges i gällande BBR i tillägg till det som följer nedan.  I dokumentet finns även anmärkningar (ANM) till vissa termer och definitioner.  2.1 Fuktsäkerhet


Sannolikheten för att fukttillståndet avviker från intervallet mellan det lägsta tillåtna och det högsta tillåtna fukttillståndet bedöms som acceptabel.  2.2 Kritiskt fukttillstånd


Fukttillstånd vid vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls. För mikrobiell påverkan är fukttillståndet kritiskt då tillväxt sker.  Faktorer med betydelse för den biologiska tillväxten, t ex temperatur och varaktighet samt deras samverkan kan ingå i bestämningen av det kritiska fukttillståndet.  ANM: Kritiskt fukttillstånd kan vara ett intervall som omfattar variation i gränstillståndet och osäkerhet i bestämningen av det. Figur 1 Illustration av begreppen rörande tillåtna och acceptabla fukttillstånd.


Osäkerhet i beräkningsmodell, ingångsparametrar (t ex materialdata) eller mätmetoder.  2.4 Högsta tillåtet fukttillstånd


Högsta kritiska fukttillståndet minskat med en säkerhetsmarginal.  Enligt BBR: Vid bestämning av högsta tillåtna fukttillstånd ska kritiska fukttillstånd användas varvid hänsyn tas till osäkerhet i beräkningsmodell, ingångsparametrar (t ex materialdata och klimatdata) eller mätmetoder.  För material och materialytor, där mögel och bakterier kan växa, ska väl undersökta och dokumenterade kritiska fukttillstånd användas. Vid bestämning av ett materials kritiska fukttillstånd ska hänsyn tas till eventuell nedsmutsning av materialet. Om det kritiska fukttillståndet för ett material inte är väl undersökt och dokumenterat ska en relativ fuktighet (RF) på 75 % användas som kritiskt fukttillstånd.  2.5 Lägsta tillåtet fukttillstånd


Lägsta kritiska fukttillståndet ökat med en säkerhetsmarginal.  ANM: Ett material kan få en oacceptabel krympning till följd av att lägsta kritiska fukttillståndet underskrids.  2.6 Tillåtet fukttillstånd


Fukttillståndet mellan det lägsta tillåtna och det högsta tillåtna fukttillståndet. Ibland är tillåtet fukttillstånd begränsat ytterligare av ett maximalt fuktintervall mellan högsta och lägsta tillåtna fukttillståndet.  2.7 Fuktkänsliga konstruktioner


Konstruktion eller byggnadsdel med hög sannolikhet att tillåtet fukttillstånd inte uppfylls och konsekvensen vid skada är betydande.  2.8 Fuktkälla


Vatten i olika faser.  ANM: Fuktkälla kan vara exempelvis regn, snö, is, smältvatten, kondensvatten, luftfukt, vattenånga i luften, byggfukt, överskottsfukt i material härrörande från tillverkningen eller byggtiden, vatten i och på marken eller läckage från installationer.


2.9 Fuktbelastning Den mängd vatten i olika faser som belastar en yta eller en byggnadsdel.  Enstaka fuktbelastning kan exempelvis vara läckage från vattenbärande installationer, vatten som används vid håltagning i betong, översvämning p.g.a. stopp i avlopp etc.  2.10 Aktörer


2.10.1 Fuktsakkunnig Person som har särskild kompetens och erfarenhet inom fuktsäkerhet och representerar byggherren.  ANM: Diplomerad Fuktsakkunnig enligt FuktCentrums metod för Fuktsäkerhet i Byggprocessen  FuktCentrum har utvecklat och administrerar en utbildning för fuktsakkunniga. Diplomerad Fuktsakkunnig är ett initiativ som stöds av FuktCentrum vid LTH, Lunds Tekniska Högskola, SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut, Föreningen Sveriges Byggnadsinspektörer samt Byggherrarna och Fastighetsägarna.  2.10.2 Sakkunnig fukt


Se fuktsakkunnig  2.10.3 Projektörer Aktörer som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet.  ANM: Med projektörer avses arkitekt, konstruktör, VVS-projektör m fl.   2.10.4 Entreprenörer


Aktörer som producerar, monterar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet.  2.10.5 Leverantörer


Aktörer som tillverkar och levererar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet.  2.10.6 Fuktsäkerhetsansvarig projektering


Person hos respektive projektör som är ansvarig för att fuktsäkerhetsprojekteringen utförs och dokumenteras.  2.10.7 Samordnande fuktsäkerhetsansvarig projektering Person som i stora omfattande projekt kan utses för att samordna fuktsäkerhetsprojekteringen.


Person som är ansvarig för fuktsäkerhetsarbetet hos respektive leverantör eller entreprenör.  2.10.9 Samordnande fuktsäkerhetsansvarig produktion


Person som i stora omfattande projekt kan utses för att samordna fuktsäkerhetsarbetet i produktionen. ANM: Kan vara den fuktsäkerhetsansvarige hos huvudentreprenören.  2.11 Dokument


2.11.1 Fuktsäkerhetsprogram Styrande dokument, eller del av andra styrande dokument, upprättat av byggherren som beskriver byggherrens krav på fuktsäkerhet.  ANM: Fuktsäkerhetsprogram upprättas före projekteringen.  ANM: Byggherrens krav kan vara både tekniska krav och krav på hur arbetet med fuktsäkerhet ska bedrivas och dokumenteras i projektering, produktion och förvaltning.  ANM: Hela eller delar av fuktsäkerhetsprogrammet kan ingå i andra styrande dokument såsom miljöprogram, verksamhetsprogram, tekniska beskrivningar, etc.  2.11.2 Fuktsäkerhetsbeskrivning


Beskriver projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt samt objektsspecifika krav på hur fuktsäkerhet i detaljprojektering, produktion och förvaltning ska säkerställas.  ANM: I en utförandeentreprenad ska dokumentet upprättas av byggherrens fuktsakkunnig. I en totalentreprenad kan dokumentet upprättas av totalentreprenören som en beskrivning av hur de kommer att arbeta med fuktsäkerheten.  ANM: Fuktsäkerhetsprogram upprättas före detaljprojekteringen.  2.11.3 Resultat från fuktsäkerhetsprojektering


Beskrivning av konstruktionsutformning i handlingar, resultat från beräkningar, dokumentation av verifieringar och kontroller.  2.11.4 Fuktsäkerhetsplan


Styrande dokument, upprättas av Fuktsäkerhetsansvarig produktion, som beskriver aktiviteter och kontroller som ska utföras i utförandeskedet för att uppfylla krav i fuktsäkerhetsprogrammet och fuktsäkerhetsbeskrivningen.  ANM: Fuktsäkerhetsplanen kan ingå i andra kontrollplaner.  ANM: Fuktsäkerhetsplan kan även benämnas fuktplan.


2.11.5 Fuktsäkerhetsdokumentation Redovisande dokumentation som omfattar projektets samlade fuktsäkerhetsarbete.  ANM: Fuktsäkerhetsdokumentationen kan ingå i annan dokumentation.  2.12 Aktiviteter


2.12.1 Fuktsäkerhetsprojektering Systematiska åtgärder i projekteringsskedet samt de villkor som gäller för produktions- och förvaltningsskedet som syftar till att säkerställa att tillåtet fukttillstånd uppfylls under byggnadens livslängd.   ANM: Systematiska åtgärder kan vara riskanalys, bedömning, beräkning och provning som dokumenteras.  ANM: Vissa byggnadsdelar har kortare livslängd än byggnaden.  ANM: Fuktsäkerhetsprojektering ska utföras av projektörer.  2.12.2 Fuktriskinventering


Inventering av fuktrisker i konstruktioner och detaljer.  ANM: Kan baseras på erfarenheter av konstruktions- och detaljlösningar.  2.12.3 Fuktgranskning


Granskning av handlingar med avseende på fuktsäkerhet.  ANM: En fuktgranskning bör innehålla en analys av sannolikheten att högsta tillåtna fukttillståndet överskrids samt konsekvensen av detta.  ANM: Ska utföras av fuktsäkerhetsansvarig projektör (egenkontroll).  ANM: Kan utföras av fuktsakkunnig eller av tredje part (extern kontroll) på handlingar (beskrivningar, ritningar etc) som tillhandahålls.  2.12.4 Fuktrond


Inspektion på byggarbetsplatsen med syfte att kontrollera att arbetet utförs enligt fuktsäkerhetsplanen.  ANM: Fuktronden kan utföras i samband med andra ronder under utförandeskedet exempelvis miljörond.


2.12.5 Fuktsäkerhetsåtgärder produktion Aktiviteter som säkerställer att material och konstruktioner inte utsätts för fukttillstånd som avviker från det tillåtna fukttillståndet.  ANM: Ex. på fuktsäkerhetsåtgärder under byggskedet kan vara fuktsäker materialhantering, väderskydd och intäckning, uttorkningsklimat, byggvärme, avfuktning, fuktronder, fuktmätning, vattendammsugning etc.  2.12.6 Fuktkontroll


Inspektion, mätning eller analys med avseende på fukt. ANM: Exempel på fuktkontroll kan vara: •  Mottagningskontroll: Inspektion, mätning eller analys med avseende på fukt av byggvara eller material vid ankomst till byggplats. •  Fuktmätning: Att med vald metod bestämma en storhet hos ett material som direkt eller indirekt är relaterat till materialets fukttillstånd.


3 Beskrivning av metoden 3.1 Övergripande beskrivning


Branschstandarden ByggaF omfattar en metod som säkerställer, dokumenterar och kommunicerar fuktsäkerheten i hela byggprocessen, från planering till drift och förvaltning. Metoden innebär ett arbetssätt för att uppfylla samhällets krav och byggherrens krav på fuktsäkerhet.


Figur 2 Övergripande bild av metoden ByggaF. Under varje rubrik i standarden finns text som är ”ska-krav” som måste uppfyllas. Dessutom finns vägledningstext som kan förtydliga, förklara eller ge exempel på vad ska-kravet innebär. Vägledningen kan även innehålla råd.  3.2 Lagstiftning, byggregler, branschregler och monteringsanvisningar


I Plan och Bygglagen (PBL) finns bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. I PBL regleras plangenomförandet och bygglovsprocessen och de väsentliga egenskapskraven anges. Ett krav är skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö. I Plan och byggförordningen (PBF) finns mer detaljerade bestämmelser än i PBL För egenskapskravet på ett byggnadsverk om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö anges i PBF att ett byggnadsverk ska var projekterat och utfört på sådant sätt att fukt i delar av byggnadsverket eller på dess ytor inte medför oacceptabel risk för hygien eller hälsa. (PBF 3 kap.9§).


Boverkets byggregler (Boverkets författningssamling BFS) innehåller föreskrifter och allmänna råd för de tekniska egenskapskraven i PBF. Föreskrifterna anger samhällets minimikrav på byggnader och de är huvudsakligen formulerade som funktionskrav. I anslutning till föreskrifterna så finns allmänna råd. Dessa är nivåsättande för att föreskriften ska vara uppfylld. Genom att följa de allmänna råden så kan man uppfylla föreskriften. Väljer man att inte följa ett allmänt råd så ska det alternativa utförandet vara minst lika bra som utförandet i det allmänna rådet. Boverkets regelsamling (BBR) omfattar författningssamlingen och en läsanvisning.  Samhällets minimikrav på en byggnads fuktsäkerhet finns i Boverkets byggregler, avsnitt 6:5 för nybyggnad och 6:95 för ändring av byggnad.  Branschregler, exempel Säker Vatteninstallation, är utföranderegler som uppfyller kraven i BBR och är branschens erfarenhet på bra utförande. Utförande enligt branschregler är att betrakta som fackmässigt utförande. Försäkringsbolagen ställer krav på utförande enligt branschregler för att försäkringen ska gälla fullt ut. Idag finns branschregler för VVS-installationer, Säker Vatteninstallation och för tätskikt BBV, GVK och MVK.  Från den 1:e juli 2013 ska byggprodukter som omfattas av en harmoniserad standard vara CE märkta och ha en prestandadeklaration. Byggprodukttillverkarna ska ange vilka egenskaper deras produkter har och hur de ska användas och monteras för att uppfylla den funktion som leverantören anger att produkten har. En CE märkning är en tillförlitlig redovisning av vissa prestanda så att olika fabrikat kan jämföras. Med hjälp av de uppgifterna får man avgöra om produkten är lämplig för avsedd användning. Den innehåller inget godkännande och är inte ett mått på produktens kvalitet.   3.3 Byggherren är ansvarig


Byggherren är den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, ombyggnads-, renoverings-, rivnings-, eller markarbeten. Byggherren ska se till att detta genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt Plan och Bygglagen (PBL), eller föreskrifter eller beslut som meddelats med stöd av lagen. Om åtgärden är lov- eller anmälningspliktig ska byggherren se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som byggnadsnämnden fastställer i startbeskedet. (10 kap.5 §). Föreskrifter finns i bland annat Boverkets byggregler som ställer samhällets minimikrav på byggnaden.  För att byggnaden ska bli rätt projekterad och utförd så bör byggherren anlita lämplig kompetens för de olika arbetsuppgifterna. I många fall anlitar byggherren en projektledare som sin förlängda arm i byggprocessen. Byggherren har dock fortfarande kvar ansvaret för att lagar och regler följs.  Byggherren har inte alltid tillräcklig kunskap eller tid för att driva och följa upp fuktsäkerhetsarbetet i projektet. Det kan då vara till stor hjälp för byggherren att anlita en person som är sakkunnig inom fuktsäkerhet, en fuktsakkunnig . Den fuktsakkunnige kan hjälpa byggherren att ställa krav på fuktsäkerhet och att följa upp att kraven uppfylls.


3.4 Organisation för fuktsäkerhetsarbetet Det praktiska fuktsäkerhetsarbetet utförs däremot av alla berörda aktörer, projektörer, entreprenörer och leverantörer.


Figur 3 Exempel på organisering av ansvar för fuktsäkerhetsarbetet. Varje aktör utser en fuktsäkerhetsansvarig (FSA) vars namn (NN) anges i organisationsschemat.


Fördelning av ansvar för olika aktiviteter i olika skeden kan variera med olika entreprenadformer. Beroende på upphandlingsform kan ansvarsgränsen förflyttas mellan systemprojektering, detaljprojektering och produktion. I kontraktsformer där entreprenören även har rollen som projektör ska entreprenören även ta ansvar för det som i detta dokument benämns projektörernas aktiviteter och ansvar. I totalentreprenader ligger ansvaret för att löpande följa upp fuktsäkerhetsarbetet hos en samordnande fuktsäkerhetsansvarig produktion. Byggherren upprättar vanligtvis fuktsäkerhetsbeskrivningen men i totalentreprenad så kan byggherren vilja överlåta allt ansvar på entreprenören. I dessa fall så kan totalentreprenören utföra fuktsäkerhetsbeskrivningen på uppdrag av byggherren. Informationen i fuktsäkerhetsbeskrivningen kan även återfinnas i andra dokument.  4 Fuktsäkerhet i programskedet


4.1 Utse fuktsakkunnig Byggherren ska utse en fuktsakkunnig.  Vägledning: Fuktsakkunnig kan vara en person som är diplomerad eller certifierad fuktsakkunnig eller har motsvarande kompetens och erfarenhet. Undantag kan göras om projekten är mindre omfattande och mindre komplexa.  4.2 Tidig fuktriskinventering


Byggherren ska ansvara för att en tidig fuktriskinventering utförs.  Vägledning: Fuktsakkunnig tillsammans med projektörer identifierar och analyserar ur fuktsynpunkt kritiska förutsättningar. Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering i tidiga skeden.


4.3 Besluta om byggherrens fuktsäkerhetskrav Byggherren ska besluta om vilka fuktsäkerhetskrav som ska ställas i projektet. Fuktsäkerhetskraven ska gå att verifiera och följa upp. Kraven ska omfatta både tekniska krav och krav på aktiviteter och kompetens. Fuktsäkerhetskraven ska dokumenteras i ett fuktsäkerhetsprogram, fuktsäkerhetsbeskrivningen eller i andra handlingar.  Vägledning: Exempel på tekniska krav kan vara högsta tillåtna fukttillstånd för olika material vid montage och inbyggnad, krav på att mätningar ska utföras med en viss mätmetod och viss frekvens, krav på att material och konstruktioner ska skyddas mot uppfuktning etc. Krav på ett visst konstruktionsutförande kan förekomma i vissa fall. Krav på att materialskikt och lösningar är verifierade och utvärderade med skarvar, anslutningar vid genomföringar och mot byggdetaljer.  Byggherren bör även ställa krav på att kompetens hos den personal som arbetar i projektet. Ett krav kan t ex vara att projektets fuktsäkerhetsansvariga har en viss fuktkompetens och att alla projektdeltagare har genomgått en fuktutbildning.  Byggherren bör också ställa krav på att vissa aktiviteter genomförs. Det kan till exempel handla om att de olika aktörerna ska delta på informationsmötet om fuktsäkerhet, regelbundna fuktmöten, att man ska genomföra fuktronder och att man ska följa vissa rutiner för att dokumentera fuktsäkerhetsarbetet. Det är viktigt att kraven formuleras så att de går att följa upp samt att det är tydligt vem som är ansvarig för att kravet uppfylls samt vilka konsekvenserna blir och vilka åtgärder som ska vidtas om kravet inte uppfylls.  Byggherren kan ställa krav på att konstruktioner, skikt och lösningar bör helst vara provade och utvärderade. Om projektörer tar fram lösningar och utför beräkningar, materialleverantörer deklarerar bestyrkta materialegenskaper och entreprenörer säkerställer korrekt utförande utifrån projekteringshandlingar, så är det ändå inte självklart att slutresultatet blir bra så länge inte konstruktionen eller lösningen har den rätta förutsättningen, alltså har provats och utvärderats som ett system. Produktsystem eller byggsystem bör monteras av utbildade montörer för att åstadkomma förväntat resultat.   4.4 Besluta om åtgärder vid avvikelser


Byggherren ska beskriva hur avvikelser ska hanteras och vilka åtgärder som ska göras om avvikelser uppstår. Åtgärden ska uppfylla byggherrens och samhällets krav.  Vägledning: Avvikelser från fuktsäkerhetskraven bör hanteras enligt samma rutiner som andra avvikelser och dokumenteras i avvikelserapporter. I avvikelserapporten ska det finnas förslag på åtgärder och hur de ska följas upp.  4.5 Besluta om rutiner för uppföljning


Byggherren ska beskriva de metoder som ska användas i projektet för att följa upp att kraven uppfyllts.  Vägledning: Byggherren specificerar till exempel på vilka möten som aktörerna ska delta samt när och hur man ska gå igenom vad som har utförts samt i vilken form resultatet ska dokumenteras. Exempel på aktiviteter kan vara: •  Byggherrens krav på fuktsäkerhet presenteras på ett startmöte för projektörer. •  Fukt är en punkt på dagordningen på projekteringsmöten. •  Projektörerna dokumenterar fuktsäkerhetsprojekteringen och överlämnar till byggherren. •  Byggherrens krav på fuktsäkerhet presenteras på ett startmöte för entreprenörer och leverantörer. Projektörerna presenterar vid detta möte resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen. •  Fukt är en punkt på dagordningen på byggmöten. •  Fuktsäkerhetsansvarig produktion genomför och dokumenterar fuktronder på byggplatsen.


•  Fuktsakkunnig genomför egna fuktronder eller tillsammans med fuktsäkerhetsansvarig produktion. •  Entreprenören samlar in underlag från sitt arbete samt från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar det till byggherren eller till fuktsakkunnig. •  Fuktsakkunnig sammanställer fuktsäkerhetsdokumentationen. •  Fuktsakkunnig och entreprenören presenterar fuktsäkerhetsdokumentationen för förvaltningsorganisationen.   4.6 Formulera fuktkrav och krav på aktiviteter i kontraktshandlingar


Byggherrens krav på fuktsäkerhet ska åberopas i de kontraktshandlingar som berör fuktsäkerhet. Fuktsäkerhetsprogrammet, eller dylikt, ska innehålla krav på att ByggaF ska följas.  Vägledning: Byggherrens krav på fuktsäkerhet kan formuleras i fuktsäkerhetsprogram eller återfinnas i andra dokument. Fuktsäkerhetsprogrammet kan innehålla: •  Byggherrens krav på fuktsäkerhet, dock lägst samhällets krav på fuktsäkerhet med hänvisning till regelverk. •  Projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt, t ex hur byggnaden ska användas. •  Krav på rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet ska genomföras och dokumenteras i projektet. •  Krav på rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i förvaltningsskedet ska genomföras och dokumenteras •  Krav på rutiner för uppföljning och verifiering av fuktsäkerhetsarbetet genom hela processen.  5 Fuktsäkerhet i projekteringsskedet


5.1 Systemhandling 5.1.1 Information till projektörer om byggherrens fuktsäkerhetskrav och metoder för uppföljning


Fuktsakkunnig ska informera projektörerna om fuktsäkerhetskraven och de metoder som kommer att användas för uppföljning av att kraven uppfylls.  Vägledning: I samband med informationen om byggherrens krav är det lämpligt att berätta om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav och hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten i projektet. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet.  5.1.2 Utse fuktsäkerhetsansvarig projektering


Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att utföra fuktriskanalys och kontroll av att systemvalen uppfyller fuktsäkerhetskraven samt att detta dokumenteras och redovisas för fuktsakkunnig och byggherren.  5.1.3 Presentera rutin för fuktsäkerhetsprojektering


Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska presentera en rutin för hur de ska utföra fuktriskanalys och kontroll av att systemvalen uppfyller fuktsäkerhetskraven samt hur detta ska dokumenteras.


5.1.4 Fuktsäkerhetsprojektering Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska följa rutinen för fuktsäkerhetsprojektering. Se rutin för fuktsäkerhetsprojektering under avsnitt 5.3.3 nedan.  5.1.5 Fuktriskanalys


Projekteringsgruppen ska gemensamt utföra och dokumentera en fuktriskanalys. Projekteringsledaren är ansvarig för samordning av fuktriskanalysen. Ny fuktriskanalys ska utföras om förutsättningar ändras.  Vägledning: Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering och fuktriskanalys i olika skeden. Ändrade förutsättningar omfattar även ändrad användning av lokaler eller ändrad styrning av installationer eller klimat.  5.1.6 Kontroll och dokumentation av systemval med avseende på fuktsäkerhet


Respektive aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utföra kontroll av att system och material uppfyller fuktsäkerhetskraven. System- och materialval och motiv för att välja dessa ska dokumenteras.  Vägledning: Läsanvisning till BBR 2012, kap. 6.5.  5.1.7 Beslut om särskilda fuktsäkerhetskrav i produktionen


Byggherren ska ta beslut om krav som föranleds av system- och materialval och ska formuleras i förfrågningsunderlag.  Vägledning: Kraven kan exempelvishandla om hur fuktkänsliga material och system ska skyddas mot fukt under produktionsskedet och om vilken typ av väderskydd som ska användas.  5.2 Fuktsäkerhetsbeskrivning


En fuktsäkerhetsbeskrivning kan upprättas efter systemhandlingsskedet som komplement till fuktsäkerhetsprogrammet.  Vägledning: Efter systemhandlingsskedet kan en fuktsäkerhetsbeskrivning upprättas som sammanfattar kraven på detaljprojektering och produktion. För att upprätta en fuktsäkerhetsbeskrivning kan mallen för fuktsäkerhetsbeskrivning användas. Fuktsäkerhetsbeskrivningen kan innehålla: •  Byggherrens krav på fuktsäkerhet, dock lägst samhällets krav på fuktsäkerhet (hänvisning till regelverk). •  Projektets förutsättningar ur fuktsynpunkt. •  Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i projekteringen ska genomföras och dokumenteras. •  Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i produktionen ska genomföras och dokumenteras. •  Rutin för överlämnande av dokumentation till byggherre vid projektavslut. •  Rutiner för hur fuktsäkerhetsarbetet i förvaltningsskedet ska genomföras och dokumenteras. •  Rutiner för uppföljning och verifiering av fuktsäkerhetsarbetet genom hela processen.  Informationen kan även ingå i annan handling.


5.3 Detaljprojektering 5.3.1 Information till projektörer om byggherrens fuktsäkerhetskrav och metoder för uppföljning


Fuktsakkunnig ska informera projektörerna om fuktsäkerhetskraven och de metoder som kommer att användas för uppföljning av att kraven uppfylls.  Vägledning: I samband med att informationen ges om byggherrens krav är det lämpligt att informera om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav och hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten i projektet. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet.  5.3.2 Utse fuktsäkerhetsansvarig projektör


Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsprojektering utförs, dokumenteras och redovisas för fuktsakkunnig och byggherren.  5.3.3 Rutin för fuktsäkerhetsprojektering


Varje aktör som väljer, formger, ritar och konstruerar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska följa rutinen för fuktsäkerhetsprojektering nedan.  5.3.3.1 Fuktkänsliga konstruktioner och detaljer


Fuktkänsliga konstruktioner, detaljer och arbetsmoment ska identifieras.  Vägledning: På liknande sätt som för statisk dimensionering görs en dimensionering för fukt där konstruktionerna och detaljer kontrolleras så att de klarar de olika fuktbelastningarna som de kan komma att utsättas för.  5.3.3.2 Identifiera fuktkällor och fuktbelastningar


Byggnadsdel för byggnadsdel ska belastas med alla tänkbara fuktkällor.  Vägledning: Fuktkällor kan vara regn (vertikalt och horisontellt), snö, smältvatten från is och snö, luftfukt, vattenånga från människor, växter, matlagning, tvätt och dusch samt byggfukt som finns i materialet när det monteras etc. Fuktkällor kan också vara fukt som under byggtiden i samband med transport, lagring eller efter montage belastar byggnaden eller byggnadsmaterialen i form av nederbörd eller markfukt, vatten och vattenånga från marken och vatten från installationer.  5.3.3.3 Uppskatta fukttillstånd


Fukttillstånden som de olika byggnadsdelarna utsätts för ska uppskattas och beskrivas hur de varierar i tiden.  Vägledning: Fukttillståndet i materialet kan uppskattas med olika metoder, kvantitativa och kvalitativa. Till hjälp finns olika typer av beräkningsverktyg, vägledningar och riktlinjer. Exempel på olika fuktberäkningsverktyg är: WUFI, TorkaS 3.2, BIDry. För rutiner för beräkningar hänvisas till RäknaF.


5.3.3.4 Tillåtna fukttillstånd Projektörerna ska undersöka om uppskattade fukttillstånd ligger inom de tillåtna fukttillstånden.  Vägledning: Gå igenom alla fuktbelastningar och kontrollera med stöd av beräkningar, provningar eller dokumentation från långsiktigt beprövade lösningar så högsta tillåtna fukttillstånd inte överskrids i någon byggnadsdel (BBR 6:53). Högsta tillåtna fukttillstånd bestäms av materialens kritiska fukttillstånd inklusive en säkerhetsmarginal. Projektören väljer säkerhetsmarginal med hänsyn till osäkerheten i projekteringsmetod samt klimat- och materialdata.  Materialens kritiska fukttillstånd är det fukttillstånd vid vilket ett materials avsedda egenskaper och funktion inte uppfylls.  Kritiskt fukttillstånd för mögel och bakterier kan bestämmas av att materialet väl undersökt och dokumenterat genom provning. För material som inte är väl undersökt och dokumenterat ur mögelssynpunkt anger BBR att kritiska fukttillståndet ska vara 75 % Relativ fuktighet (BBR 6:52). Materialtillverkare och beställare kan också ställa krav på högsta eller lägsta tillåtna fukttillstånd av andra orsaker. Det kan handla om missfärgning, fysikalisk nedbrytning (frostsprängning), kemisk nedbrytning (korrosion av metaller, förtvålning av golvlim), biologisk nedbrytning (röta, blånad), hälsorisker (lukt, luftfuktighet, kvalster, emissioner, mögel), hållfasthet, deformation och fuktbetingade rörelser (svällning, krympning) och nedsatt isolerförmåga.  5.3.3.5 Fuktriskanalys


Projekteringsgruppen ska gemensamt utföra och dokumentera en fuktriskanalys. Projekteringsledaren är ansvarig för samordning av fuktriskanalysen. Ny fuktriskanalys ska utföras om förutsättningar ändras.  Vägledning: Förslagsvis användas checklistor för att göra fuktriskidentifiering och fuktriskanalys i olika skeden. Ändrade förutsättningar omfattar även ändrad användning av lokaler eller ändrad styrning av installationer eller klimat.  Vägledning: För att få en uppfattning om fuktsäkerheten för en byggnad eller byggnadsdel kan man göra en fuktriskanalys. Metoden med säkerhetsfaktorer som används i statisk dimensionering är svår att applicera vid fuktsäkerhetsprojektering, däremot kan man göra en kvalificerad bedömning av sannolikheten att något inträffar och konsekvensen av detta d v s risken för fuktskada eller annan olägenhet orsakad av fukt uppstår. För att göra en riktig riskanalys krävs att varje beräkningsparameter beskrivs med en fördelningskurva. Beräkningen utförs sedan med ett slumpmässigt värde ur de olika parametrarnas fördelningskurvor. Genom att göra ett stort antal beräkningar får man ett statistiskt underlag utifrån vilket man kan utläsa en risk för att t ex fukttillståndet i ett material överstiger ett visst värde. Hänsyn måste tas till samvariation mellan olika parametrar. Detta är komplext men börjar användas mer och mer vid olika typer av dimensionering.  Vägledning: Teoretisk bedömning av regn-, vatten- och lufttäthet är inte tillräcklig och ger inte svar på om tätheten kan uppnås praktiskt. Därför bör helhetsfunktionen beaktas när material och produkter sätts samman till ett komplett system eftersom ett materialskikt eller lösning ska fungera fullgott oberoende av om det finns skarvar, fogar, genomföringar och anslutningar. Detta bör vara verifierat. Ingående tätningsprodukter/material bör också vara kompatibla med varandra och underlaget samt att produkterna bör vara livslängdsverifierade. 5.3.3.6 Anpassning av utformningen


Konstruktioner, system, material ska väljas och utformas så att risken för skada eller annan olägenhet minimeras.  Vägledning: Anpassa utformningen av byggnadsdelen och val av material till de fuktbelastningar som kan tänkas förekomma på ett sådant sätt att risken för att skador eller andra olägenheter uppstår minimeras.


5.3.3.7 Underlag för uppföljning i produktionsskedet Kontroller och verifieringar som krävs i produktionsskedet utifrån valda konstruktioner, system och material ska redovisas och dokumenteras.  Vägledning: I fuktsäkerhetsprojekteringen framkommer en mängd olika saker som ska kontrolleras och följas upp i produktionsskedet. Dessa dokumenteras och presenteras inför produktionen.  5.3.3.8 Dokumentera fuktsäkerhetsprojekteringen


Förutsättningar och resultat från fuktsäkerhetsprojekteringen ska redovisas på ett systematiskt sätt så att det är lätt att följa vilka åtgärder som har utförts för att säkerställa att byggnaden uppfyller fuktsäkerhetskraven.  Resultat av projekteringen ska granskas av fuktsäkerhetsansvarig projektör.  Vägledning: Alla handlingar granskas. Redovisningen kan göras som kommentarer och markeringar på ritning och som kommentarer i tabellform med hänvisning till handling och läggas som en bilaga till fuktsäkerhetsbeskrivningen.  I projekteringens slutfas ska fuktsäkerhetsansvariga projektörer göra en granskning av projektörens handingar med avseende på fuktsäkerhet. Fuktgranskningen ska dokumenteras.  5.3.4 Uppföljningsmöten med projektörerna


Fuktsakkunnig ska ha regelbundna möten med projektörerna för att följa upp fuktsäkerhetsprojekteringen. Mötena dokumenteras med protokoll.  5.3.5 Granskning av fuktsäkerhetsprojekteringen


Fuktsakkunnig ska granska att projektörerna utfört och dokumenterat fuktsäkerhetsprojekteringen samt att de kontrollerat att handlingarna uppfyller fuktsäkerhetskraven.  Vägledning: Fuktsakkunnig bör i begränsad omfattning göra en granskning av handlingarna med avseende på fuktsäkerhet. Resultatet ska dokumenteras.  5.3.6 Samla in underlag för fuktsäkerhetsdokumentation


Fuktsäkerhetsansvarig projektering samlar in underlag och dokumentation från sitt eget fuktsäkerhetsarbete samt fuktsäkerhetsarbete som utförts av eventuella underentreprenörer och underleverantörer och överlämnar det till fuktsakkunnig.


6 Fuktsäkerhet i produktionsskedet 6.1 Resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen kommuniceras till produktionen


Fuktsakkunnig med stöd av projektörerna ska informera huvudentreprenörer om resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen.  Vägledning: Projektörerna tar fram relevant information från projekteringsskedet som ska förmedlas till entreprenörer och leverantörer. Projektörerna bör vara med och informera entreprenörerna och leverantörerna om hur man tagit hand om byggherrens krav och resultatet från fuktsäkerhetsprojekteringen samt motivera de konstruktions- och systemlösningar som valts. Den här informationen kan ske i samband med ett informationsmöte för entreprenörer och leverantörer.  6.2 Information till entreprenörer och leverantörer om byggherrens fuktsäkerhetskrav och metoder för uppföljning


Fuktsakkunnig ska informera entreprenörerna och leverantörerna om fuktsäkerhetskraven och de metoder som kommer att användas för uppföljning av att kraven uppfylls.  Respektive projektör ska delge fuktsäkerhetsansvarig produktion skriftlig dokumentation avseende identifierade kritiska moment, konstruktioner och installationer som framkommit vid fuktsäkerhetsprojekteringen. I dokumentationen ska det framgå vilken typ av åtgärd och dokumentation som krävs av fuktsäkerhetsansvarig produktion för att minska risken för att fuktskador och andra olägenheter orsakade av fukt uppstår i produktionen.  Vägledning: I samband med informationen om byggherrens krav är det lämpligt att informera om varför man ställt kraven och vad konsekvensen blir om kraven inte uppfylls. Det kan också vara lämpligt att kombinera informationen med en allmän utbildning i fuktsäkerhet för att aktörerna ska få en gemensam kunskapsgrund. Det är även lämpligt att byggherren vid detta tillfälle berättar allmänt om projektet och projektets mål och krav samt hur det ska genomföras för att aktörerna ska se helheten. Syftet är att skapa en gemensam målbild och få alla aktörer att arbeta mot det gemensamma målet. Dokumentationen från projektören kan bestå i bygghandlingar samt kontrollpunkter som föreslagits i fuktsäkerhetsprojekteringen som ska infogas i fuktsäkerhetsplanen.  6.3 Utse fuktsäkerhetsansvarig produktion


Varje aktör som producerar, monterar material, byggnadsdelar eller installationer som påverkar byggnadens fuktsäkerhet ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsarbetet i produktionsskedet utförs, dokumenteras och redovisas för byggherren.  Vägledning: Fuktsäkerhetsansvarig produktion är en person som har god kännedom om Bygga F, har teoretisk dokumenterad kunskap om fukt i luft och material. Personen har tillräcklig kunskap avseende fuktmätning i luft, trä och betong. Om det finns många personer som är fuktsäkerhetsansvarig produktion kan en av dessa utses som samordnande gentemot byggherren och byggherrens fuktsakkunnige. Fuktsäkerhetsansvarig produktion kan överlåta delar av fuktsäkerhetsarbetet till olika aktörer som då själva ska utse en person som är ansvarig för att fuktsäkerhetsarbetet i produktionsskedet utförs, dokumenteras och redovisas för fuktsäkerhetsansvarige som informerar byggherrens fuktsakkunnige samt infogar detta material i fuktdokumentationen.


6.4 Identifiera fuktkänsliga moment, konstruktioner och installationer Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska identifiera fuktkänsliga moment, konstruktioner och installationer som är betydelsefulla i produktionen.


Vägledning: Exempel kan vara tätskikt på golv och väggar i våtutrymme samt i dolda utrymmen där risk för utläckande vatten eller kondens kan förekomma, läckageindikering i dolda utrymmen som t ex schakt, inklädnader eller köksskåp.   6.5 Upprätta fuktsäkerhetsplan


En fuktsäkerhetsplan ska upprättas av fuktsäkerhetsansvarig produktion. Fuktsäkerhetsplanen beskriver vilka fuktsäkerhetsåtgärder som kommer att utföras för att skydda byggnaden och byggmaterialen mot skadlig fukt under produktionen och ska även omfatta de kontrollpunkter som identifierats under projekteringen. Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska se till att aktiviteter enligt fuktsäkerhetsplanen utförs.  Vägledning: När projektörerna tagit hänsyn till fuktsäkerheten är det helt avgörande hur fuktsäkerheten sköts under själva produktionsfasen. Om någon av faserna mottagning, lagring, inbyggnad, skydd och uttorkning av byggfukt missköts så att materialet utsätts för stor fuktbelastning kan materialet skadas så att det senare måste bytas. I detta arbete har alla på bygget en viktig roll och det är därför angeläget att kunskap om fuktsäkerhet sprids till samtliga. Fuktsäkerhets- ansvarig produktion ska vidare se till att erforderliga mätningar, kontroller, fuktsäkerhetsrutiner m.m. utförs i tid och redovisas. Om brister uppstår i fuktsäkerhet ska denne rapportera detta till sin uppdragsgivare samt föreslå lämplig åtgärd för korrigering. Se även avvikelsehantering.  Fuktsäkerhetsplanen innehåller även de kritiska byggnadsdelar och moment som identifierats och överlämnats av projektörerna efter fuktsäkerhetsprojekteringen. Eventuella tillägg av fuktkritiska moment och konstruktioner som uppdagas av fuktsäkerhetsansvarig produktion innan eller under byggskedet ska infogas i fuktsäkerhetsplanen.  6.6 Byggherrens uppföljningsmöten med entreprenörer och leverantörer


Byggherrens fuktsakkunnig ska sammankalla till, genomföra och dokumentera regelbundna uppföljningsmöten med entreprenörer och leverantörer.  Vägledning: Under produktionsfasen har arbetsplatsens fuktsäkerhetsansvarige det övergripande ansvaret för att fuktsäkerhetsplanen följs, hanterar och skriver avvikelserapporter samt att löpande information om fuktsäkerhetsarbetet redovisas vid byggmöten och att underlag för fuktsäkerhetsdokumentation upprättas och överlämnas till byggherrens fuktsakkunnig.  6.7 Fuktronder


Fuktsäkerhetsansvarig produktion ska genomföra och dokumentera fuktronder på byggplatsen med en intensitet som beslutas gemensamt av entreprenören och byggherren och beror på vilka aktiviteter som pågår.  Fuktsakkunnig ska genomföra fuktronder själv eller tillsammans med fuktsäkerhetsansvarig produktion.  Vägledning: Antal och tidpunkter för fuktronder planeras inför respektive skede. Det bör även göras en planering för att utgöra fuktronder vid akuta behov. Vid fuktronden noteras relevanta observationer och foton tas för att bifoga


dokumentationen. Dokumentation från fuktronderna samlas i en speciell digital mapp eller pärm alternativt flik för fuktsäkerhetsdokumentation i produktionspärmen.  6.8 Mätning och kontroller


Fuktsäkerhetsansvarig produktion ansvarar för att mätningar och kontroller enligt fuktsäkerhetsplanen utförs och dokumenteras.  6.9 Dokumentera avvikelser från fuktsäkerhetsplanen


Fuktsäkerhetsansvarig produktion ansvarar för att dokumentera avvikelser från fuktsäkerhetsplanen och rapportera föreslagen åtgärd till byggherrens fuktsakkunnig.  Vägledning: Fuktsäkerhetsansvarig produktion stämmer av avvikelserna och avsedd åtgärd med byggherren. Avvikelsen bör följas upp med en redovisad åtgärd.  6.10 Slutet av produktionsskedet


6.10.1 Samla in och upprätta underlag för drift- och underhållsinstruktioner avseende fuktsäkerhet Fuktsäkerhetsansvarig produktion samlar in underlag för drift- och underhållsinstruktioner avseende fuktsäkerhet från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar till fuktsakkunnig.  6.10.2 Samla in underlag för fuktsäkerhetsdokumentation


Fuktsäkerhetsansvarig produktion samlar in underlag från sitt fuktsäkerhetsarbete samt från underentreprenörer och leverantörer och överlämnar till fuktsakkunnig.  6.11 Fuktsäkerhetsdokumentation


Fuktssakkunnig sammanställer fuktsäkerhetsdokumentation från projektering och produktion och överlämnar den till byggherren.  Vägledning: All dokumentation som är relevant för byggnadens fuktsäkerhet sammanställs till ett slutdokument som benämns fuktsäkerhetsdokumentation. Fuktsäkerhetsdokumentationen bör överlämnas till byggherren senast vid slutbesiktning. Fuktsäkerhetsdokumentationen bör innehålla:  •  Byggherrens fuktsäkerhetskrav •  Fuktsäkerhetsbeskrivning •  Redovisning av fuktsäkerhetsprojekteringen •  Uppdaterad fuktsäkerhetsplan •  Fuktrondsprotokoll •  Relevant märkning, produktgodkännande och intyg som är relevanta för byggnadens fuktsäkerhet •  Revideringar av konstruktioner, materialval och utföranden som kan påverka den framtida fuktsäkerheten •  Resultat från beräkningar •  Resultat från mätning och kontroller enligt fuktsäkerhetsplan •  Avvikelserapporter och redovisning av utförda åtgärder


•  Kvalitetsdokument enligt BKRs branschregler för våtrum, MVK måleribranschens regler för våtrum, GVKs branschregler Säkra våtrum och intyg om säker vatteninstallation. •  Instruktioner för drift och underhåll relevanta för fuktsäkerheten t ex rensning av dagvattenbrunnar, ev. mjukfogningar som behöver översyn och underhåll mm •  Besiktningsprotokoll och utlåtanden som rör fuktsäkerhet •  Övrig dokumentation (ex. foton, protokoll från möten där fuktfrågor behandlats)  7 Fuktsäkerhet i förvaltningsskedet


7.1 Genomgång med fastighetsorganisationen Byggherrens fuktsakkunnig och fuktsäkerhetsansvarig produktion ska ha en genomgång med ansvarig förvaltare och driftsansvarig om byggnadens fuktkritiska konstruktioner samt vilka åtgärder som ska utföras för att säkerställa att fuktsäkerheten upprätthålls.  7.2 Fuktronder i förvaltningsskedet


Fastighetsägaren är ansvarig för att driftronder utförs i driftskedet där fukt är en aspekt.  Vägledning: Kontroller i driftskedet kan vara rensning av brunnar, avvattningssystem, breddavlopp, utrymmen för fogar i inbyggnader, installationsschakt och kopplingsskåp, läckageindikering från schaktbottnar, motfyllda eller vattentryckutsatta byggnadsdelar, anslutningsdetaljer, befuktade utrymmen, kyl och frys rum etc. Detta framgår av drift- och skötselinstruktioner.


Fasta taksäkerhets- anordningar på byggnader Särtryck ur Branschstandard Taksäkerhet


Fasta taksäkerhetsanordningar på byggnader Vid yrkesmässigt beträdande av tak för inspektion, besiktning, service och underhåll av taket och anordningar på taket ska taket vara försett med ända- målsenliga taksäkerhetsanordningar. Om tak som saknar eller har bristfälliga taksäkerhetsanordningar ska beträdas yrkesmässigt måste alltid skyddsåtgär- der vidtas, till exempel ställning från mark, skyddsräcken, skylift, komplette- ring av taksäkerhetsanordningar eller så kallat reparbete. För byggnader vars tak inte ska beträdas yrkesmässigt gäller Boverkets bygg- regler som minimikrav.


Vid byggnadsarbeten på tak ska den arbetsmetod och utrustning användas som ger lägst totala risk för hela ar- betet på taket


• Vid bedömningen av risk ska alla arbeten ingå och även exponeringstid räknas in. Olika arbetsmetoder ska redovisas i jämförande riskanalys. Då riskanalys visar att den totala risken vid ett arbetes utförande är mindre om kollektiva skyddsanordningar används, än om arbetet utförs med personlig fallskyddsutrustning, ska kollektivt fallskydd (skyddsräcken, ställning med skyddsräcken eller nät) användas.


• Kollektivt fallskydd (skyddsräcken, ställning med skyddsräcken eller nät) ska användas om det beräknas ta längre tid att utföra själva byggarbetet än vad det tar att uppföra det kollektiva skyddet.


Förändringar i denna upplaga, september 2015, i förhållande till förra, februari 2015 är: • Mått mindre än en meter anges nu i millimeter. • Redovisning av krav på glidskydd vid gavellucka på småhus.


• Fasta skyddsräcken (1 meter höga) på låglutande tak. • Informationsskylt vid tillträde till tak och dokumentation om taksäkerhet.


Tillträde till tak Tillträde via vind och tillträdeslucka Vindslucka och vindstege Tillträde till tak