Reglerna gäller både för vattenmätare från huvudman (oftast för kommunalt vatten) och för andra tappvattenmätare.


Kallvattenmätare från vattenleverantörens huvudman ska placeras enligt anvisningar från huvudmannen eller enligt anvisningar från Svenskt Vatten.


Vattenmätare för tappvatten ska placeras i ett rum med vattentätt golv alternativt i ett vattenmätarskåp eller annan prefabricerad konstruktion med läckageindikering från botten. Vattenmätare ska placeras så att mätaren går att läsa av och byta ut. Vattenmätarskåp ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolien eller ång- bromsen.


Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv och golv- brunn. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras när mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt. En läckageindikering får inte placeras i plats för bad eller dusch .


Vattenmätarskåp samt ledning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.  → Se broschyren Placering av vatten mätarskåp som finns att ladda ner från www.säkervatten.se.


Armatur som byggs in i vägg, till exempel blandare eller duschanordning, ska ha alla anslutningar placerade i ett vattentätt utrymme, till exempel i en så kallad inbyggnads- låda, med läckageindikering från botten.


Om inbyggnadslådan ska monteras i en vägg med tätskikt ska den vara provad och godkänd för anslutning mot väggens


tätskikt enligt gällande branschstandard, se 7.2.3 , samt vara utformad så att utbyte av armatur och armaturens fogar är möjligt utan att förstöra väggens tätskikt. Detta ska framgå av monteringsanvisningen från leverantören av inbyggnadslådan.


Läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv där man enkelt kan upptäcka ett läckage. Ledningen ska inte mynna i plats för bad eller dusch . Invändig diameter för ledningen för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


Ledning för indikering av läckage ska vara rengjord så att utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.


En inbyggnadslåda ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolien eller ångbromsen.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


En spolcistern med spolrör ska placeras i ett vattentätt utrymme. Utrymmet ska vara försett med läckageindikering till vattentätt golv. Läckageindikering ska inte placeras i plats för bad eller dusch. Utloppet från en ledning för läckage- indikering som bryter väggens tätskikt ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


Vattenanslutningen till en inbyggd spolcistern ska vara försedd med en lätt åtkomlig avstängningsventil.


Vattentätt utrymme för en spolcistern med spolrör eller en särskild inbyggnad i form av en prefabricerad tätskikts- konstruktion ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


→ Se bild 4.2.3a Tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i våtrum, 4.2.3b Tätskikt bakom WC med inbyggd spol cistern i WC rum.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.2.3b tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i WC-rum. läckageindikering med öppning mot vattentätt golv. 4.2.3a tätskikt bakom WC med inbyggd spolcistern i våtrum.


läckageindikering med öppning mot vattentätt golv.


Om utrymmet för spolcistern och spolrör placeras i en särskild inbyggnad i form av en prefabricerad tätskiktskon- struktion ska denna vara provad och godkänd för att anslutas mot väggens tätskikt enligt gällande branschstandard, se 7.2.3 , se www.säkervatten.se . Detta ska framgå av leverantörens monteringsanvisning.  → Se bild 4.2.3c Prefabricerad tätskiktskonstruktion för inbyggd spolcistern i våtrum.


Skruvinfästning av fixtur för WC-stol med inbyggd spolcistern ska inte göras i golv med tätskikt.


→ Se bild 4.2.3d Skruvinfästning i vägg av fixtur för WC-stol i våtrum.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Tvättmaskin ska placeras i utrymme med vattentätt golv och golvbrunn. Vattenanslutning till tvättmaskin ska ha avstängningsventil med manöveranordning som är synligt placerad och lätt åtkomlig.


För att undvika bakterietillväxt, ska kopplingsledning för tappvatten till framtida installation av tvättmaskin förses med en avstängningsventil eller proppas i början av kopplings- ledningen så att ledningen kan stå tom tills tvättmaskinen kopplas in.


Anslutningsrör för vatten till tvättmaskin ska vara provat och godkänt för avsedd användning. Avsättning för anslut- ningsrör för vatten ska vara anpassad för tätning mot en plan packning.


Undantag för placering av tvättmaskin i kök utan golvbrunn Tvättmaskin kan placeras i ett kök utan golvbrunn. I det fallet ska den vara placerad på ett vattentätt underlag med uppvikta kanter runt om. Under tvättmaskinen ska det finnas 4.2.3c prefabricerad tätskikts- konstruktion för inbyggd spolcistern i våtrum.


4.2.3d Skruvinfästning i vägg av fixtur för WC-stol i våtrum.


en fuktsensor som är kopplad till en läckagebrytare eller en vattenfelsbrytare alternativt ett översvämningsskydd och ett vattenlarm. Undantaget gäller inte för några andra utrymmen än kök.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.2.5  Vattenansluta apparater utanför kök och i utrymme som saknar vattentätt golv


En vattenansluten apparat utan anslutning till golvavlopp, till exempel en kaffemaskin eller en vattenautomat, ska  placeras på ett vattentätt underlag med uppvikta kanter runt om. Apparaten ska förses med en avstängningsventil med lätt åtkomlig manöveranordning. Apparaten ska också ha en fuktsensor på det vattentäta underlaget. Fuktsensorn ska vara kopplad till en läckagebrytare eller vattenfelsbrytare.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Syftet är att minimera antal fogar på tappvatten- ledningar i kök. Kraven under 4.3 Vatteninstallationer i kök förutsätter att det finns ett vattentätt  underlag under blandare i eller under diskbänksskåp och vatten anslutna apparater. I Byggtekniska förut- sättningar finns beskrivning av hur diskbänksskåp, diskmaskin och andra vattenanslutna apparater kan anordnas med vattentätt underlag.


I kök ska det endast finnas installationer som är avsedda att betjäna köket. Tappvattenledningar till kök från prefabrice- rad konstruktion, annan verifierad konstruktion eller annat utrymme, ska utföras utan fogar fram till diskbänksskåp eller vattenansluten apparat.


Anslutningar av armatur, T-rör eller fördelarrör för blandare eller apparat ska placeras i diskbänksskåp. Anslutningsrör till diskmaskin eller annan vattenansluten apparat ska utföras utan fogar.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Läckageindikering från en prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruktion med rör som enbart betjänar kök ska mynna ut på ett vattentätt golv alternativt på ett vattentätt underlag i eller under diskbänksskåp.


Anslutningsrör för vatten ska vara provat och godkänt för avsedd användning. Avsättning till köksapparat ska vara anpassad för anslutningsrör, exempelvis för tätning mot en plan packning.  → Se även 4.4.8 Spillvattenanslutning från diskmaskin, tvättmaskin eller annan apparat.


Köksblandare med ■ anslutningsrör av kopparrör ska klamras både över och under kopplingarna till blandaren, se bild 4.3a. ■ mjukt anslutningsrör av till exempel PEX ska klamras under kopplingarna till blandaren, se bild 4.3b. ■ anslutning från en väggdosa eller kopplingsbricka där röret är fixerat kan anslutas till blandarens anslutningsrör utan klammer, se bild 4.3c.


För att minska risken för skållning och att vatten rinner ut på golvet ska svängradien för en köksblandares pip vara begränsad så att vatten från köksblandaren ska rinna ut genom avloppet i diskbänksinsatsens lådor.  → För tvättmaskin i kök, se 4.2.4.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Vattenutkastare får anslutas i diskbänksskåp alternativt i ett särskilt installationsskåp som monteras frostfritt. Skåpet ska ha vattentät botten, vattentäta rörgenomföringar och en läc kageindikering till diskbänksskåpet eller till utrymme med vattentätt golv. Läckageindikering kan utföras med ett eget rör med en innerdiameter på minst 20 mm eller via skydds röret till mediaröret.


Installationsskåpets underkant ska vara högre placerad än läckageindikeringens utlopp. Installationen ska anordnas så att kondensvatten inte orsakar skada.  → Se bild 4.3e Vattenutkastare i installationsskåp.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Vattenanslutning till diskmaskin ska ha en manuell eller elektronisk avstängningsventil med en manöveranordning som är synligt placerad ovan bänk och lätt åtkomlig. Andra vattenanslutna apparater, till exempel kaffebryggare eller ismaskin, ska ha en avstängningsventil med lätt åtkomlig manöveranordning.  → Se bild 4.3.1 Avstängning för andra vattenanslutna apparater.


4.3.1 avstängning för andra vatten anslutna apparater.


En spillvattenledning ska förläggas med fall i hela ledningens längd. Spillvattenledningar ska monteras med hänsyn till de rörelser som kan förväntas under byggtiden och under drift. Fäst- anordningar för ledningar ska vara monterade och placerade enligt leverantörens monteringsanvisning. En fästanordning ska placeras högst 200 mm från golvbrunn.


På ledningar som ska gjutas in placeras fästanordningar enligt leverantörens monteringsanvisning alternativt vid samtliga grenrör, muffar, böjar, avsättningar och på raksträckor i tillräcklig omfattning för att förhindra att ledningens läge ändras.


Spillvattenledningar under pålad platta ska ha fästanordningar som är utformade så att ledningen inte ändrar läge om rörelser i marken uppstår.


En liggande spillvattenledning ska utformas så att back- strömning från WC försvåras. Spillvattenledning med avlopp från WC kan utformas så att ledning går direkt till stående stam. Övriga spillvatten- ledningar ansluts nedströms med grenrör ≤ 45°.  → Se bild 4.4.1b Anslutning av liggande spillvattenledningar.


Dimensionsförminskning i spillvattenledning innan anslutning av WC-stol utförs enligt bild 4.4.1c.


→ Se bild 4.4.1c.  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 4.4.1b anslutning av liggande spillvatten- ledningar. 4.4.1c Dimensionsförändring av spillvattenledning.


4.4.2  Riktningsändring på spillvattenledning a. Stående samlingsledning (S) ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör med vinkeln α≤ 45°. Se bild 4.4.2.a.


b. Stående samlingsledning (S) som övergår i liggande samlingsledning (L) ska utföras med två böjar med vardera vinkeln högst ≤ 45° eller med en så kallad långböj med max 90°. Se bild 4.4.2.b.


c. Liggande samlingsledning (L) som övergår till  stående samlingsledning (S) ska utföras med två böjar med vardera vinkeln högst ≤ 45° eller med en så kallad långböj med max 90°. Se bild 4.4.2.c.


d. Stående anslutningsledning (S) som övergår till liggande anslutningsledning (L) kan utföras med vinkel ≤ 90°. Se bild 4.4.2.d.


e. Liggande ledning (L) ska anslutas till stående ledning (S) med grenrör med vinkel ≤ 90°. Se bild 4.4.2.e.


f.  Liggande ledningar (L) som ska anslutas från motsatt håll till samma stående ledning (S) med dubbelgrenrör ska anslutas med vinkel ≤ 70°. Se bild 4.4.2.f.


g.  Liggande ledning (L) ska anslutas till liggande ledning med grenrör med vinkel ≤ 45°. Se bild 4.4.2.g.


h.  Riktningsförändring på liggande ledning (L) ska utföras med en eller flera böjar med största vinkel ≤ 45°. Se bild. 4.4.2.h.


i.  Spillvattenledning från WC-stol ska anslutas till liggande samlingsledning (L) med grenrör ≤ 45°. Se bild 4.4.2.i.


Rensanordning på liggande samlingsledning ska utföras med rensbrunn. Rensanordning på stående spillvattenledning ska monteras med underkant lägst 400 mm över golv.  → Se bild 4.4.3 Rensanordningar.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


En spillvatteninstallation ska utföras med minst en luft- ning genom yttertak. Sidodragning av luftningsledning ska förläggas med fall i hela ledningens längd.  → Se bild 4.4.4 Luftning av flerbostadshus.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Golvbrunn ska finnas i utrymmen ■ med badkar, duschplats eller duschkabin ■ med tvättmaskin (se undantag för installation i kök) ■ med anslutna avloppsenheter som saknar bräddavlopp ■ med varmvattenberedare, värmepump, värmepanna eller liknande ■ med utrustning som ska kunna tappas ur ■ avsedda att rengöras med spolning om utrymmet är uppvärmt. En förhöjningsring ska vara typgodkänd för användning tillsammans med den aktuella golvbrunnen.


Golvbrunn ska placeras så att den går att rengöra och så att ett demonterbart vattenlås kan lyftas ur.


Golvbrunn i golv med tätskikt ska vara monterad så att minsta avstånd mellan  golvbrunnens yttre fläns och väggens tätskikt, spillvattenrör eller rörgenomföringshylsa är 200 mm.


På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunn och spillvattenrör eller rörgenomföringshylsa vara minst 500  mm.


Avstånd mellan golv brunnens yttre fläns och andra rörgenomföringar än spillvattenrör eller rörgenomförings- hylsa ska samordnas med tätskikts entreprenören.


Golvbrunn ska vara monterad och fixerad i bjälklag med de fästanordningar som anges i tillverkarens monterings- anvisning eller med fästanordningar som är provade och godkända för detta.


Golvbrunn ska vara monterad i våg och i rätt nivå mot anslutande tätskikt med en tolerans vågrätt på +/- 2 mm mätt från brunnens centrum till flänsens ytterkant.


Golvbrunn eller eventuell förhöjningsring ska vara försedd med skyddslock under byggtiden.  → Se bild 4.4.5b Golvbrunn monterad i våg med montageplatta.


→ Se bild 4.4.5c Golvbrunn fixerad med golvbrunnsfixtur.  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 4.4.5b Golvbrunn monterad i våg med montageplatta.


Golvbrunn tillverkad före 1990 samt golvbrunn som är skadad eller felaktigt monterad i bjälklaget ska bytas ut vid renovering.


Väggnära golvbrunn ska vara provad och godkänd tillsam- mans med det tätskikt som ska användas enligt ”Bransch- godkännande för golvbrunnar avsedda för väggnära placering i kombination med tätskikts system”.


→ Se www.säkervatten.se  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 4.4.8  Spillvattenanslutning från diskmaskin, tvättmaskin eller annan apparat Avloppsslangen ska vara förlagd och klamrad enligt leveran- törens monterings anvisning.


Avloppslang från diskmaskin, tvättmaskin eller annan vatten- ansluten apparat i kök ska utföras utan fogar mellan apparat och avsättning på spillvatteninstallationen.


Utloppsledning från en säkerhetsventil ska dras till en avlopps enhet.  → Se bild 4.4.9 Spilledning från säkerhetsventil.


Branschreglerna ställer krav på placering av fördelarrör. Det finns inga krav på placering av fogar.


Fördelarrör för värme försett med utrustning som till exem- pel luftningar, ventiler med ställdon eller pump ska placeras: ■ ovan inklädnad i tak. eller ■ i en prefabricerad konstruktion till exempel ett fördelarskåp.


Utrustningen ska vara utbytbar och möjlig att manövrera.


Fördelarrör med utrustning ovan inklädnad i tak, till exempel ovan demonterbart undertak, i dränerat fördelarskåp i tak eller ovan en dränerad taklucka, ska placeras så att ett eventu- ellt läckage mynnar i ett rum där man normalt vistas och där ett eventuellt läckage enkelt kan upptäckas. Fördelarrör får inte placeras i sovrumstak.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


En prefabricerad konstruktion, till exempel fördelarskåp, ska ha en vattentät botten med tät anslutning till skåpets eller konstruktionens sidor 50 mm upp. Rörgenomföringar genom botten ska vara vattentäta. Eventuellt utläckande vatten ska ledas ut på konstruktionens botten. Konstruktionen ska vara utformad så att rörgenomföringar kan fixeras vinkelrät mot botten. Botten placeras minst 500 mm över bjälklagets över- kant om konstruktionens utformning inte möjliggör vinkelrät fixering av rören vid  lägre montering.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


En prefabricerad konstruktion till exempel fördelarskåp ska ha en lätt åtkomlig serviceöppning som gör det möjligt att reparera eller komma åt ventiler eller annan utrustning för manövrering och service.


Serviceöppning ska inte placeras i plats för bad eller dusch .  → Se bild 4.5 Läckageindikering utanför plats för dusch.


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruktion till exempel ett fördelarskåp som ansluts mot väggens tätskikt ha en anslutning som är provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruk- tion, till exempel ett fördelarskåp, som inte är ansluten mot väggens tätskikt, ha en serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp, ska ha läckageindikering från botten. Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum där man normalt vistas och ett eventuellt läckage enkelt kan upptäckas. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Om läckageindikeringen mynnar i rum med tätskikt ska utloppet från en sådan ledning inte placeras närmare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


En läckageindikering får inte placeras i plats för bad  eller dusch . En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelar- skåp samt ledning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.5.1  Frysskadesäker förläggning av värmeinstallationer Ledningar får inte monteras i ouppvärmda utrymmen, till exempel krypgrund eller vind eller i byggnadens isolering i golv, i ytterväggar eller i vindsbjälklag.


Ledningar kan förläggas i särskilt frostfritt installationsut- rymme på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms eller i frostfritt utrymme i isolering under grundplatta på mark.


Fördelarskåp eller prefabricerad konstruktion ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.  → Exempel på rörförläggning på ”varma sidan”, se bild 4.5.1.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Kraven för rörgenomföringar i en byggnadsdel med tätskikt är utformade med hänsyn till att tätskikts- entreprenören ska kunna göra ett fackmässigt arbete enligt Byggkeramikrådets branschregler för våtrum, Golv branschens Våtrumskontrolls branschregler Säkra Våtrum eller branschregler Måleri branschens våtrumskontroll.


I plats för bad eller dusch gäller särskilda krav. Plats för bad eller dusch är golv under och väggar upp till 2,0 m över färdigt golv bakom badkar eller duschplats.  → Se bild 4.6a Plats för dusch, se bild 4.6b Plats för bad.


Hål för rörgenomföring i en byggnadsdel ska vara utfört med högst 2 mm mellan byggnadsdel och rör, skyddsrör, rörgenomföringshylsa eller annan genomföringsdetalj för att tätskikt ska kunna monteras.


→ Se bild 4.6c Håltagning för rörgenomföringar i vägg med tätskikt. 4.6c Håltagning för rörgenom- föringar i vägg med  tätskikt.


Rör, skyddsrör, rörgenomföringshylsa eller annan genom- föringsdetalj ska vara monterad innan tätskiktet monteras och vara fixerade vinkelrätt mot underlaget så att rörelse inte kan uppstå mellan dem och tätskikt. Kopplingar får inte vara monterade när tätskiktet ska monteras.


Skyddsrör, genomföringsdetalj eller plasthölje på rör kapas 6–9 mm utanför färdig vägg.  → Se bild 4.6d Rör vinkelrätt genom vägg med tätskikt. Exempel på rörgenomföringar se bild 4.6e–j  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.6h tätning mot väggdosa vid plastmatta som tät- och ytskikt.


4.6i tätning mot skyddsrör vid plastmatta som tät- och ytskikt. 4.6g tätning mot plasthölje vid keramiskt ytskikt. 4.6j tätning mot plasthölje vid plastmatta som tät- och ytskikt.


I bad- eller duschrum och tvättstuga ska inga rörgenom- föringar finnas i golv förutom spillvattenrör och golvbrunn. I plats för bad eller dusch får det endast finnas golvbrunn.


Vid rörgenomföring i golv ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande vägg och spillvattenrör vara minst 60 mm. Avstånd mellan spillvattenavsättning och golvbrunns yttre fläns ska vara minst 200 mm. På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunnens yttre fläns och spillvatten- avsättning vara minst 500 mm.


På en spillvattenavsättning ska avståndet mellan underlag för golvets tätskikt och spillvattenrörets överkant inte vara mindre än 40 mm vid montering av tätskiktet. Spillvattenrör eller anslutningsstos för WC-stol ska ha slät yta och vara anpassad för tätning mot golvets tätskikt.  → Se bild 4.6.1a Mått i mm för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med klinker.


→ Se bild 4.6.1b Mått i mm för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med plastmatta.


När yt- och tätskikt är monterat får spillvattenrör kapas ner men inte under nivå för tätskiktets uppvik på spillvattenröret. Avsättningar för spillvatten ska vara täckta med skyddslock under byggtiden.


Tätning mellan medierör eller skyddsrör ska utföras enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


4.6.1a Mått för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med klinker. 4.6.1b Mått för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med plastmatta.


Undantag för rörgenomföring i golv i bad- eller duschrum eller i tvättstuga I bad- eller duschrum, tvättstuga med vattenvärmare, värmepump eller vattenmätare ska  rörgenomföringar till eller från sådana apparater utföras med rörgenomförings hylsa. Rörgenomföringshylsa får inte placeras i plats för bad eller dusch .


Undantag för rörgenomföring i golv i apparatrum eller undercentral


Rörgenomföringar för tappvattenservis eller anslutningar till apparater ska utföras med rörgenomföringshylsa.


Vid rörgenomföring i golv ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande vägg och rör eller rörgenomföringshylsa vara minst 60 mm. Avstånd mellan rörgenomföringshylsa och spillvattenrör eller två rörgenomföringshylsor ska vara minst 100 mm. Avstånd mellan rörgenomföringshylsa och golvbrunns yttre fläns ska vara minst 200 mm. På golv med plastmatta ska avstånd mellan golvbrunnens yttre fläns och rörgenomföringshylsa vara minst 500 mm.  → Se bild 4.6.1c Exempel på rörgenomföringshylsa i apparat- rum eller undercentral


4.6.1c exempel på rörgenomföringshylsa i apparatrum eller  undercentral.


Avståndet mellan underlag för golvets tätskikt och en rör- genomföringshylsas överkant ska inte vara mindre än 40 mm vid montering av tätskiktet. Rör eller rörgenomföringshylsa ska ha slät yta och vara anpassad för tätning mot golvets tätskikt. Tätning mellan medierör eller skyddsrör och rörgenomföringshylsa ska utföras enligt rörleverantörens monteringsanvisning.  → Se bild 4.6.1d–e Fixering spillvatten, rörgenomföringshylsa i betong- eller träbjälklag


Placering av kulvertrör och tätskiktsanslutning mot kulvert- rör ska samordnas med tätskiktsentreprenören.


Avstånd mellan genomföringar i golv för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara minst 60 mm mellan centrum av rören. För rör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör eller rör- genomföringshylsor vara minst 60 mm. Rörgenomföring ska ha slät yta för anslutning av tätskikt. 4.6.1d Fixering spillvatten, rörgenomföringshylsa i betong- bjälklag.


4.6.1e Fixering spillvatten, rörgenomföringshylsa i träbjälklag.


Rör eller skyddsrör ska sticka ut cirka 60 mm från väggskiva eller motsvarande innan tätskikt monteras. Hänsyn ska tas till röranslutning av apparat som kräver längre utstick.


I plats för bad eller dusch ska inga rörgenomföringar eller serviceöppningar finnas förutom direkt anslutning av kar- eller duschblandare och duschanordning.


Vid rörgenomföring i vägg ska avståndet mellan tätskiktet på intilliggande golv eller vägg och rör eller skyddsrör vara minst 60 mm och minst 100 mm från tak.


Avstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara minst 60 mm mellan centrum av rören. För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan  rör vara minst 60 mm.


→ Se bild 4.6.2a Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör upp till 32 mm. Se bild 4.6.2b Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör över 32 mm.


Undantag för rörgenomföringar och inbyggnadsarmatur I plats för bad eller dusch får rörgenomföringar göras med av- sättning med kopplingsbricka för slanganslutning till dusch- kabin eller till blandare på badkarskant.  → Se bild 4.6.2c Rörgenomföringar i vägg med tätskikt.


→ För inbyggnadsarmatur se punkt 4.2.2.  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 4.6.2a Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör upp till 32 mm.


4.6.2b Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör över 32 mm.


Syftet är att möjliggöra täta och hållbara infästningar. Väggens och golvets konstruktion samt uppbyggnad avgör var och hur man kan göra infästningar.


Kraven gäller till exempel för infästning av WC-stol, tvättställ, fixtur för sanitetsporslin, blandare, dusch- anordning, duschväggar, stödhandtag och andra produkter.


Infästning av produkter kan kräva förstärkning av vägg. Skruvinfästningar ska göras i betong eller annan massiv konstruktion, träreglar, träkortlingar eller i konstruktion som är provad och godkänd för infästning, till exempel en skiv- konstruktion.


→ Se exempel på konstruktion på www.säkervatten.se.  → Se bild 4.7.1a–b Skruvinfästning i trä eller betong.


Skruvinfästning av fixtur för WC-stol med inbyggd spol- cistern placerad i utrymme med tätskikt på golv ska endast göras i vägg.


→ Se bild 4.7.1c Skruvinfästning i vägg av fixtur för WC-stol.  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 4.7.1c Skruvinfästning i vägg av fixtur för WC-stol.


Golvet under WC-stol eller annan golvmonterad apparat ska tillåta ett borr- och skruvdjup på 60 mm. Rör och elledningar kan förläggas under monteringsytan under förutsättning att förläggningsdjupet är större än 60 mm.  → Se bild 4.7.2 Skruvinfästning i golv.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Infästningar ska tätas mot väggens, respektive golvets tätskikt.


Tätningsmassa ska fästa mot underlaget, vara vattenbeständig, mögelresistent och åldringsbeständig.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Infästning med lim ska utföras med material och metoder enligt monteringsanvisning från leverantören av produkten.  → Se bild 4.7.4 Infästning med lim.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


5.1 Skydd mot legionellatillväxt i tappvatten- installationer


Branschreglernas syfte är bland annat att  minska risken för mikrobiell tillväxt. Legionellabakterier förekommer naturligt i miljön bland annat i våra vattentäkter.  Genom dricksvattnet kan legionella- bakterier komma in en byggnads tappvatten- installation. Under ogynnsamma förhållanden,  framför allt om vattnet har fel temperatur, kan  antalet bak- terier växa till kraftigt. Om man andas in legionella- bakterier via vatten aerosoler, till exempel i  duschen, kan man smittas av bakterien som då kan  orsaka legionärssjuka eller pontiacfeber. Legionärs sjuka är en lunginflammation som kan vara livshotande.  → För mer information se www.stoppalegionella.se.


5.1.1  Temperaturkrav och placering av tappvatten- ledningar


Temperaturen i tappvarmvatten- och VVC-systemet ska vara mellan 50 °C och 60 °C. Temperaturen på utgående tapp- varmvatten från varmvattenberedare eller motsvarande ska vara lägst 55 °C.


Temperaturen i varmvattenberedare eller ackumulator- tank med slinga ska vara lägst 60 °C. I värmepumpar där temperaturen i varmvattenberedaren inte värms till 60 °C ska beredaren hettas upp automatiskt minst en gång per vecka till minst 60 °C.


Installationer för tappkallvatten ska utformas så att kallvattnet inte värms upp oavsiktligt. Mikroskopbild på Legionella pneumophila . Bilden är förstorad


För att minska risken för tillväxt av legionellabakterier i tappkallvatten ska tappkallvatteninstallationen inte placeras på ställen där temperaturen är högre än rumstemperatur. Placeras tappkallvattenledningar till exempel i schakt, fördelarskåp eller i bjälklag med värmerör eller golvvärme, där temperaturen kan bli högre än rumstemperaturen, ska installationen utformas så att den beräknade temperaturen på stillastående kallvatten inte blir högre än 24 °C på 8 timmar.


Exempel på utformning av tappvattenschakt och beräkning av kallvattentemperatur finns på www.säkervatten.se.  → Se bild 5.1.1a. Exempel på placering av tappvattenrör i schakt.


Kallvattenledning och ledningar i varmvattensystemet ska vara monterade så att de inte kommer i kontakt med varandra för att förhindra värmeöverföring mellan rören. Detta gäller även rör med skyddsrör.


Vid förläggning av vattenledningar i bjälklag får rör för kall- vatten och varmvatten komma i kontakt med varandra vid korsningar och uppgångar till fördelarskåp. Rör som kommer i kontakt med varandra ska vara isolerade vid kontaktytan.


→ Se bild 5.1.1b Förläggning av tappvattenrör i bjälklag.  •  Se Byggtekniska förutsättningar. 5.1.1a exempel på placering av tappvattenrör i schakt.


Handdukstorkar eller andra värmare ska inte anslutas till VVC-systemet. Outnyttjade ledningar på kallvatten-, varmvatten- eller VVC ska inte vara längre än 200 mm mätt från den vattenförande ledningen där de är inkopplade. För att undvika bakterie- tillväxt ska ledning för tappvatten till framtida installationer förses med en avstängningsventil eller proppas i början av ledningen så att ledningen kan stå tom tills den kopplas in.


→ Se bild 5.1.2a Avstängningsventil för framtida installation. Rörledning från en centralblandare, det vill säga en blandare som förser flera duschplatser med tappvatten, ska inte vara längre än 5 meter från blandare till den sista duschplatsen.  → Se bild 5.1.2b Centralblandare till flera duschplatser.


5.1.3  Idrifttagning efter tryck- och täthetskontroll


Efter tryck- och täthetskontroll med vatten ska tappvatten- systemet tas i drift senast inom sju dagar eller tömmas på vatten för att minska risken för bakterietillväxt.


Vid hög varmvattentemperatur från ett tappställe eller dusch är den tid det tar för att få en brännskada mycket kort. Vid varm- vattentemperaturer över 60 °C tar det bara några sekunder.


Temperaturen på utgående tappvarmvatten från vatten- värmare ska inte överstiga 60 °C. Där det finns särskild risk för olycksfall, till exempel i för skolor eller vårdboende, ska temperaturen på tappvarmvattnet från en blandare inte vara högre än 38 °C. I duschar för personer som inte kan förväntas klara av att reglera temperaturen själva, eller i fasta duschar som inte kan regleras utan att personen befinner sig i duschplatsen, ska blandaren vara försedd med temperatur- begränsning. Begränsningen ska vara inställd på högst 38 °C och ska inte kunna ändras utan särskilt handgrepp.


→ Se bild 5.2.1 Temperaturbegränsning med särskilt handgrepp. 5.1.2a avstängningsventil för  framtida installation. 5.2.1 temperaturbegränsning med särskilt handgrepp på dusch- blandare.


Återströmning innebär att förorenat vatten oavsiktligt sugs eller trycks in i tappvattensystemet och på så sätt riskerar att orsaka förorening och förgiftning.


Installationer i bostäder, kontor, offentliga lokaler och lik- nande ska utföras med återströmningsskydd enligt tabellerna nedan. Tabellerna är en branschtolkning av SS-EN 1717 och gäller för installationer i utrymmen med liten risk för hante- ring av giftiga eller hälsofarliga ämnen.  → Se www.säkervatten.se angående branschtolkningen.


5.3.1  Tappställen utan slangförskruvning och slangar Vattenklosett Inbyggt luftgap tvättställsblandare Luftgap


INSTALLATION EXEMPEL PÅ ÅTERSTRÖMNINGSSKYDD tvättställsblandare med  handdusch Backventil


Duschblandare eller tvättställsblandare med handdusch som når ner under vattenspegel i bidé eller WC-stol


Backventil och vakuumventil eller två backventiler eller duschhandtag med ejektorfunktion samt auto- matisk avstängning och backventil


Tabellen gäller för tappställen i trädgård och för utrymmen där hälsovådliga ämnen inte hanteras. Exempel på hälsovådli- ga ämnen är frysskyddsmedel, gödningsmedel, bekämpnings- medel, oljor och drivmedel.


INSTALLATION EXEMPEL PÅ ÅTERSTRÖMNINGSSKYDD tappventil eller vatten- utkastare med endast KV eller VV Spolblandare eller vatten- utkastare med både KV och VV


Vattenansluten apparat i kök eller pentry* Backventil inkommande vattenledning direkt efter vattenmätare


Inbyggd eller separat kontrollerbar backventil tappvattenvärmare Inbyggd backventil i säkerhets- grupp


Värme- eller kylsystem utan tillsatser Kontrollerbar backventil Värme- eller kylsystem med tillsatser Luftgap minst 100 mm


Tryck- och täthetskontroll ska utföras innan installationerna tas i drift. 6.1 Tryck- och täthetskontroll av tappvatten- och värmeinstallationer


Tryck- och täthetskontroll av rörledningssystem med vatten ska utföras enligt anvisningar i Branschregler Säker Vatten- installation om inte leverantören anger annat i sin monterings- anvisning eller om annat utförande är föreskrivet i den  tekniska beskrivningen för installationen.


Tryck- och täthetskontroll med luft eller annan gas ska utföras enligt krav i AFS 2006:8 och kräver särskild behörighet.


6.2 Tryck- och täthetskontroll enligt Bransch- regler Säker Vatteninstallation Vid tryck- och täthetskontroll med vatten ska rörledningen vattenfyllas långsamt upp till kontrolltrycket. Ledningarna ska vara helt vattenfyllda och luftade. För att underlätta luftning bör ledningen fyllas från sin lägsta punkt. Tapp- vattensystem ska provas med vatten av dricksvattenkvalitet. Temperaturskillnaden mellan aktuell rumstemperatur och vattentemperatur får inte vara större än 10 °C.


Vid täthetskontroll ska samtliga fogar kontrolleras med avseende på ”smygläckage”. Denna kontrollen är viktig eftersom sådana läckage inte alltid kan avläsas på kontroll- utrustningens manometer.


6.2.1  Tryck- och täthetskontroll av rörledningssystem av metall Rörledningssystem ska trycksättas till ett kontrolltryck av 14,3 bar för tappvattensystem och 8,6 bar för värmesystem under minst 120 minuter. Rörledningssystemet ska avsynas i sin helhet. Trycket får inte sjunka under kontrolltiden.


6.2.2  Tryck- och täthetskontroll av plaströrssystem eller blandade plast- och metallrörsystem Fas 1  – Tappvattensystem ska trycksättas till ett kontrolltryck av 14,3 bar och värmesystem till 8,6 bar under minst 30 minuter. Ledningssystemet kan komma att behöva fyllas på under kontrolltiden.


Fas 2 – Efter 30 minuter sänks kontrolltrycket snabbt till 7,5 bar för tappvattensystem och 4,5 bar för värmesystem. Trycket ska bibehållas under minst 90 minuter. Trycket får inte sjunka under kontrolltiden. Samtliga fogar ska kontrolleras.


Särskild täthetskontroll ska utföras på ledningar med presskopplingar för att kontrollera att presskopplingarna är pressade innan tryckkontroll utförs.


Rörledningen ska trycksättas till ett kontrolltryck av 3 bar under minst 30 minuter. Trycket får inte sjunka under kontroll tiden. Samtliga fogar ska kontrolleras.


6.2.4  Täthetskontroll av befintliga tappvatten och värmeinstallationer Ändringar i befintliga tappvatteninstallationer ska täthetskontrolleras med tappvatteninstallationens befintliga vattentryck.


Ändringar i befintliga värmeinstallationer ska täthets- kontrolleras med värmeinstallationens befintliga drifttryck.


Täthetskontroll av spillvattenledningar ska utföras enligt leverantörens monteringsanvisningar eller enligt utförande som är föreskrivet i den tekniska beskrivningen för installa- tionen.


6.2.6  Förenklad täthetskontroll med luft för vissa rörsystem Om det är risk för frysning eller bakterietillväxt innan ett rörsystem ska tas i drift är det opraktiskt att utföra en täthets- kontroll med vatten. För rörsystem som är provade med avseende på tryckhållfasthet kan man göra en förenklad


täthetskontroll med luft. Det gäller system för tappvatten, golvvärme och andra konventionella värmesystem med plast- eller metallrör som ska byggas eller gjutas in. För rörsystem som bearbetas till exempel lödning och svetsning gäller andra krav.  → Se broschyr ”Förenklad täthetskontroll med luft för vissa rörsystem” på www.säkervatten.se.


Temperaturkontroll ska utföras innan tappvattensystemet tas i drift. Injustering av VVC-systemet ska vara färdig innan temperaturkontrollen utförs. Kontrollerna ska dokumenteras.


Följande temperaturer ska kontrolleras: ■ Lägst 60 °C i varmvattenberedare eller ackumulatortank med slinga. ■ Lägst 55 °C och högst 60 °C på utgående tappvarmvatten till installationen. ■ Lägst 50 °C på VVC-systemets samtliga slingor och returledning. ■ Högst 38 °C på tappställen där det finns särskild risk för olycksfall.


Kontrollera att varmvattenberedaren i en värmepump där vattnet inte värms till 60 °C hettas upp automatiskt minst en gång per vecka till minst 60 °C.


6.4 Kontroll av monteringsverktyg och mätinstrument Monteringsverktyg, mätinstrument för tryck- och täthets- kontroll samt mätinstrument för temperaturkontroll ska ha gällande intyg på utförd kontroll och kalibrering om leveran- tören anger att utrustningen ska kontrolleras och kalibreras.


VVS-produkter ska ha dokumentation som visar att produk- ten uppfyller samhällets krav enligt Boverkets byggregler. Detta ska visas genom Typgodkännande eller annat godkän- nande av erkänt certifieringsorgan efter tredjepartsprovning av ackrediterat provningsorgan. Produkter som anges i branschreglerna ska ha dokumentation som visar att de upp- fyller särskilda branschkrav.


CE-märkning innebär att en produkt får sättas på marknaden. Det innebär inte automatiskt att produkten uppfyller kraven i Boverkets byggregler.


Tappvatten-, spillvatten- och värmeinstallationer ska vara utförda av rör och komponenter som är provade och  godkända som sammansatt system.


Andra komponenter som är avsedda att användas tillsammans med ett godkänt system, till exempel kopplingar, blandar fästen, väggbrickor, vatten- och värmefördelare ska vara provade och godkända för detta. Det ska framgå av leverantörens doku- menterade monteringsanvisningar vilka komponenter som är godkända att användas tillsammans.


För vissa system och produkter gäller särskilda krav enligt branschstandard från Säker  Vatteninstallation men också från till exempel Byggkeramikrådet, Golv- branschens Våtrumskontroll eller VVS Fabrikanternas råd.  → Fullständiga krav och godkända produkter eller system redovisas på www.säkervatten.se.


Tappvattenberörda delar av mässingskopplingar och ventiler ska vara utförda av avzinkningshärdigt material.


Väggnära golvbrunnar ska vara provade och godkända för  anslutning mot ett specifikt tätskikt enligt Bransch- godkännande för golvbrunnar avsedda för väggnära placering i kombination med tätskiktssystem. Detta ska dokumenteras i monteringsanvisningen tillsammans med en specifikation på vilka tätskiktssystem som golvbrunnen är provad och godkänd tillsammans med.


7.2.3  VVS-produkter som ska anslutas mot tätskikt Prefabricerad konstruktion, till exempel fördelarskåp, ram för servicelucka, inbyggnadslåda för blandare, prefabricerad tät- skiktskonstruktion för WC med inbyggnadscistern eller andra produkter som ska anslutas mot tätskikt ska vara provade och godkända enligt branschstandard.


7.2.4  Prefabricerade volymhus eller prefabricerade installationsmoduler Prefabricerade volymhus eller prefabricerade installations- moduler, till exempel våtrum, WC-rum eller kök, som uppfyller särskilda krav enligt branschstandard kan ingå i en installation enligt Branschregler Säker Vatteninstallation som en VVS-produkt.  → Se www.säkervatten.se.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Montering av VVS-produkter och VVS-system ska utföras enligt leverantörens monteringsanvisningar.


System och produkter ska ha aktuella och daterade monteringsanvisningar på svenska som visar hur kravet på fackmässig montering ska uppnås. Monteringsanvisningarna ska antingen vara tryckta eller digitala.


7.3.1  Monteringsanvisning märkt med Säker Vatten- installations logotyp Säker Vatten AB bedömer eller godkänner inte produkter.


För en produkt eller ett installationssystem som uppfyller Säker Vatteninstallations krav på monteringsanvisningar kan en leverantör genom avtal få använda Säker Vatteninstalla- tions särskilda logotyp för monteringsanvisningar om: ■ monteringsanvisningen granskats och accepterats enligt en särskild checklista där man bland annat bedömer om monteringsanvisningen är pedagogiskt uppställd och utformad ■ produkten, när den är monterad enligt monterings- anvisningen, uppfyller kraven i Branschregler Säker Vatteninstallation ■ produkten finns registrerad i RSK-databasen och har en aktuell byggvarudeklaration eller ett motsvarande dokument som kan levereras inom två veckor


→ Förteckning över leverantörer med produkter med accepte- rade monteringsanvisningar finns på www.säkervatten.se.


ABK Allmänna Bestämmelser för Konsultuppdrag inom arkitekt- och ingenjörsverksamhet. AMA VVS & Kyla Allmän materiel- och arbetsbeskrivning för VVS- och kyltekniska arbeten. Branschdo- kument för upprättande av beskrivningar.


Annan verifierad konstruktion Utrymme med vattentät botten som gör det möjligt att samla upp eventuellt utläckan- de vatten och indikera läckage.


Anslutningsrör Rör för anslutning av vatten till blandare eller apparat. Levereras ofta tillsammans med blandare eller apparat. Anslutningsrör ska vara provat och godkänt för sin användning.


Bjälklagets överkant Räknas från bottenplatta eller bjälklag före fallspackling och andra påbyggnader.


Blandarfäste Väggbricka med koppling för direkt anslutning av blandare på vägg och som även fixerar mediaröret.


Droppläckage Små läckage som kan ta lång tid att upptäcka och som över tid kan ge stora skador på byggnaden.


Syftet med ”enkelt att upptäcka” är att ett läckage ska kunna upptäckas så snabbt som möjligt. Därför ska läckageindikeringen dras ut i rum där folk normalt vistas och inte i exempelvis en klädkammare. Tolkningen av ”enkelt att upptäcka” och utförandet för att uppfylla regeln bestäms i samråd mellan projektör, entreprenör och beställare utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall för att minimera vattenskador.


Fall på ledning Lutning på ledning i flödesriktningen. Fog Sammankopplingspunkt för rörledningar eller rördelar. Exempel kan vara svets-, klämrings-, press-, gäng-, löd- och svetsfog.


Frostfritt installationsutrymme Utrymme på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms eller i frostfritt utrymme. Fästanordning Produkt för fastsättning, till exempel anordning för att fixera spillvattenledning.


Fördelarrör för vatten Rördel för vatten med fler än tre anslutningar.


Fördelarrör för värme Rördel för värme med fler än tre anslutningar försett med utrustning som till exempel luftningar, ventiler med ställdon eller pump.


Fördelarskåp Prefabricerat skåp för montering av fördelarrör och anslutningar av kopplings och fördelningsledningar. Fördelarskåp ska ha vattentät botten med vattentäta rörgenom- föringar som kan fixeras vinkelrät mot botten.


Fördelarskåp i tak Fördelarskåp med dränerande lucka och vattentäta rörgenomföringar. Golvbrunn Golvavlopp med luktlås. Golvet och dess vattentäta skikt ska ha fall mot  golvbrunnen. Kommersiella lokaler Till exempel hotell, kontor, köpcentrum, butiker och restauranger.


Kontrolltryck Det tryck som ska användas vid tryckkontroll av rörledningssystem. Kopplingsbricka Väggbricka med inbyggd koppling som även fixerar mediaröret.


Kopplingsledning Vattenledning som endast ansluter en apparat eller en blandare.


Kök Utrymme avsett för matlagning. Pentry räknas normalt som ett litet kök. Läckagebrytare Övervakar tappvatteninstallationen lokalt med en fuktsensor för att identifiera läckage och stänga av vattnet.


Läckageindikering Anordning som visar om läckage uppstår på en inbyggd installation. Utförs normalt med ett rör men kan också utföras med en öppning som har motsva- rande funktion.


Lätt åtkomlig Syftet med ”lätt åtkomlig” är att det inom rimlig tid, med rimlig arbetsinsats och utan förstörande ingrepp ska vara möjligt att komma åt till exempel  servicelucka, avstäng- ningsventiler eller fogar.


Tolkningen av ”lätt åtkomlig” och utförandet för att uppfylla regeln bestäms i samråd mellan projektör, entreprenör och beställare utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall för att minimera vattenskador.


Plats för bad och dusch Golv och vägg upp till en höjd av 2 m i utrymme som avgränsas som  duschplats eller plats för badkar.


Prefabricerad konstruktion En prefabricerad konstruktion kan vara en förtillverkad teknisk lösning. Till exempel ett fördelarskåp som är tredjepartsprovat av ackrediterat  provningsorgan enligt branschstandard.


Produkter som kan upptäcka läckage och larma eller stänga av vattnet Se Vattenlarm, Läckagebrytare och Vattenfelsbrytare.


Rensbrunn Brunn huvudsakligen avsedd för rensning av anslutande ledningar. Rörgenomföringshylsa Rörgenomföringshylsa är vanligtvis ett PP-rör, dimensioner lika spillvattenrör. Hylsan ska ha en slät yta för anpassning av manschetter mot tätskiktet.


Serviceöppning Öppning till dolda installationer som är tillräckligt stor för att kunna utföra service och byte av fogar och utrustning.


Ändring av temperatur över 38 grader måste göras med flera moment, till exempel trycka in en knapp och vrida ett vred samtidigt.


Vattenavvisande golv Golv som inte tar skada av vatten från en läckageindikering. Vattenfelsbrytare Övervakar hela tappvatteninstallationen genom mätning för att identifiera läckage och stänga av vattnet centralt.


Vattentät botten Utrymme för fogar eller fördelarrör med en vattentät botten som är provad och god- känd.


Vattentät lucka Lucka till ram för serviceöppning placerad i vägg med tätskikt så att vatten inte kan tränga in i väggkonstruktionen. Luckan ska vara provad och godkänd.


Vattentätt golv Krav i Boverkets byggregler. På ett vattentätt golv ska tätskiktet ha uppvik mot vägg.


Våtrum Våtutrymme. Utrymme där golv och väggar kan förväntas bli utsatta för vattenbegjutning vid upprepade tillfällen. Exempel på våtutrymmen är  badrum, duschrum, tvättstuga.


Våtzoner Indelning av områden på vägg och golv i våtrum som definieras i bransch regler från Byggkeramikrådet (BKR), Golvbranschens Våtrumskontroll (GVK) och Måleribran- schens Våtrumskontroll (MVK). Översvämningsskydd Golvbrunn med mekaniskt luktlås för ta hand om oavsiktlig utströmning av vatten.


Branschregler Säker Vatteninstallation är ett kvalitetssystem som är framtaget av av VVS-företag, VVS-konsulter, bransch- organisationer, experter från högskolor,  myndigheter, försäkrings bolag, byggföretag och leverantörer av VVS-produkter för att  minska risken för vattenskador, legionellatillväxt, brännskador och  förgiftning.


Säker Vatteninstallation är en installation som: • är utförd enligt Branschregler Säker Vatteninstallation • är utförd av ett auktoriserat VVS-företag • är utförd av utbildade VVS-montörer och arbetsledare med branschlegitimation • är kontrollerad enligt branschreglerna • har intyg om Säker Vatteninstallation.


GVK är en stiftelse där Fastighetsägarna Sverige, HSB Riksförbund, Riksbyggen, Sveriges Allmännytta, Svensk Försäkring, Sveriges BostadsrättsCentrum SBC, Installatörsföretagen och Golvbranschen GBR ingår.


Via GVK ger dessa organisationer och företag tillsammans ut branschregler för tätskikt i våtrum. Det gemensamma målet är att minska vattenskadorna i våra våtutrymmen. Detta då bristfälligt utförda tätskikt i våtrum har medfört stora skadekostnader under årens lopp. GVKs verksamhet omfattas av arbeten med golvbeläggningar och väggbeklädnader i våtrum och administreras genom stiftelsens bolag AB Svensk Våtrumskontroll. GVK har samordnat och skapat en helhetssyn på hur ett tätt våtrum ska utföras.


De återkommande kontrollerna bidrar till att upprätthålla en hög kvalitet i utförandet och ger hela tiden nya erfarenheter, för ständiga förbättringar.


I denna utgåva av Säkra Våtrum har vi arbetat med att harmoniera branschreglerna med lagkrav och normförändringar som införts sedan föregående utgåva.


Säkra Våtrum är branschreglerna som Sveriges bostads- och fastighets- ägare och försäkringsbolag står bakom.


Vattenskador kostar miljardbelopp årligen. För den enskilde bostadsrätts-  innehavaren eller villaägaren kan detta betyda tiotusentals kronor. GVK – AB Svensk Våtrumskontroll bildades därför 1988 och har sedan dess arbetat för att minska vattenskadorna i våtrum  – det vill säga utrymmen där golv och vägg kontinuerligt utsätts för vatten, till exempel bad- och duschrum, tvättstuga eller wc.


Säkra Våtrum bygger på att våra utbildade fackmän – de GVK-auktoriserade företagen – får rätt förutsättningar att kunna installera säkra material på ett fack- mässigt sätt. Dessutom kontrollerar de tätheten på godkända tätskikt i våtrummen med GVKs unika metod för täthetsprovning.


GVK är Sveriges enda organisation för säkra utföranden av våtrum, som representerar brukare, förvaltare, försäkringsbolag och byggherrar. GVK lägger grunden för säkra konstruktionslösningar utan att marknadsintressen går före funktion.


Säkra Våtrum är GVKs branschregler för tätskikt i våtrum. De är utformade efter myndighetsföreskrifter (Boverkets Byggregler) och lagkrav. Branschreglerna visar hur ett lagenligt och fackmässigt våtrumsutförande går till, och ger handfasta praktiska instruktioner för hantverkaren och beställaren. Detta lägger grunden till en problemfri och vattensäker användning av våtrummet under lång tid.


Projekterings- och installationsarbeten som startats efter 1 januari 2021 ska utföras enligt branschregler 2021:1.


Tätskiktsinstallation som startar efter 1 januari 2021 får utföras enligt bransch- regler 2016:1 förutsatt att: • bygglov beviljats före den 1 januari 2021, även då projektering och installations- arbete startas efter 1 januari 2021 eller • projekterings- eller bygghandlingar enligt branschregler 2016:1 är påbörjade innan 1 januari 2021.


Viktiga förändringar i förhållande till förgående utgåva Januari 2016 utgåva 1. • Förtydligat dispositionen genom att addera läsanvisningar, se kapitel 1.4. • Förtydligat ”Plats för bad eller dusch”, se kapitel 4.1. • Avstånd mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns, se kapitel 5.1.3. • Undantag för rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt, om det görs med en genomföringshylsa, se kapitel 5.1.4. • Rekommendationer för golvlutning/fall mot golvbrunn beroende på tät/ytskikt, se kapitel 5.8.5.


• Tätskikt vid dörröppning, se kapitel 8.9. • Centrumavstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med en diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara c/c 60 mm, se kapitel 6.1 & 8.7. • För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör vara minst 60 mm, se kapitel 6.1 & 8.7. • Fördelarskåp kan placeras i både våtzon 1 och 2 med krav på att skåpet ansluts tätt mot väggens tätskikt, se kapitel 6.2. • Tätskikt vid fönster, se kapitel 8.10.


Valet av tätskikt är centralt vid fackmässiga installationer av tät- och ytskikts- arbeten i våtrum. Det är viktigt att beakta huskonstruktionen och välja ett lämpligt tätskikt för att minimera risken för vattenskador. GVKs branschregler tillämpas vid så kallade tunnskiktskonstruktioner, och avser golv och väggar i bad- och dusch- rum samt golv i toalettrum, tvättstugor och utrymmen med varmvattenberedare. Reglerna tillämpas vid nybyggnad, tillbyggnad och renovering.


Principerna i reglerna kan även tillämpas vid övriga rum med golvbrunn, i den mån det är möjligt. Reglerna är dock inte ursprungligen utformad för rum såsom storkök, fläktrum eller städskrubb.


Branschreglerna är indelade utefter byggprocessens delar i ett våtrum: • Förutsättningar inför tätskiktsarbete på golv och vägg. Detta är arbeten som oftast utförs av andra yrkesgrupper såsom VVS-entreprenörer och byggföretag. • Krav på utförande av tätskikt på golv och vägg. • Efter utfört tätskiktsarbete. Varje kapitel är i den mån det är tillämpbart uppdelat i följande regelhierarki:


Originaltexter hämtade ur Boverkets Byggregler, BBR, har skrivits i kursiv stil. Lagar, förordningar och föreskrifter är tvingande regler som ska följas. Allmänna råd beskriver hur man kan gå tillväga för att uppfylla de tvingande reglerna. Krav i branschreglerna Säkra Våtrum. För att uppfylla branschreglerna måste kraven uppfyllas.


För att uppfylla kraven ovan så kan det finnas toleranser som anger godkända värden.


Där det inte är praktiskt möjligt att uppnå kraven eller där det finns särskilda tekniska lösningar, kan undantagsregler tillämpas och godkännas. Ett undantag innebär inte att kraven i branschreglerna frångås. Ett undantag är en godkänd lös- ning och innebär inte en avvikelse från branschreglerna Säkra Våtrum. Godkända undantag beskrivs under följande kapitel 5.1.4, 5.2.3, 5.8.4, 7.2.3, 8.9.2 och 9.2.3.


Rekommendationer är upplysningar att beakta vid val av konstruktionslösningar och materialval. Rekommendationer kan även innehålla förslag på lösningar eller material. Om rekommendationen inte följs innebär det inte nödvändigtvis att reglerna i Säkra Våtrum inte uppfylls.


Branschreglerna innehåller också illustrationer. Illustrationerna ska underlätta tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet. Om innehållet i en illustration ser ut att skilja sig från den skrivna regeln är det den skrivna regeln som ska tillämpas.


Kraven i Säkra Våtrum är harmoniserade med branschregler utgivna av följande organisationer: Säker Vatten, Byggkeramikrådet, Måleribranschens Våtrums- kontroll samt publikationerna AMA Hus och AMA VVS & Kyla.


GVKs branschregler bygger på fuktavsnittet i Boverkets Byggregler, (BBR BFS 2011:6 med ändringar). Där framgår att tätskiktets uppgift är att skydda de delar av golv- och väggkonstruktionen som inte tål fukt. Branschreglerna är en praktisk tillämpning av Boverkets Byggregler, som beskriver tekniska lösningar för hur våtrum utförs för att uppfylla de krav som ställs i BBR. De tekniska lösningarna grundar sig bland annat på beprövade metoder eller konstruktioner som på annat sätt har påvisats erhålla tillförsäkrade egenskaper för tänkt användningsområde och tänkt funktion.


Golv och väggar som kommer att utsättas för vattenspolning, vattenspill eller utläckande vatten ska ha ett vattentätt skikt som hindrar fukt att komma i kontakt med byggnadsdelar och utrymmen som inte tål fukt. Vattentäta skikt ska vara beständiga mot alkalitet från betong och bruk, vatten, temperaturvariationer och rörelser i underlaget samt ha tillräckligt stort ånggenomgångsmotstånd. Vattentäta skikt ska även tåla vibrationer från normal utrustning i utrymmet. Fogar, anslutningar, infästningar och genomföringar i vattentäta skikt ska vara vattentäta. (BBR, 6:5331)


- Ånggenomgångsmotståndet hos det vattentäta skiktet bör vara större än 1 000 000 s/m om man inte vid fuktsäkerhetsprojekteringen påvisat att annat ånggenomgångsmotstånd kan användas. Ånggenomgångsmot- ståndet bör bestämmas vid förhållanden som liknar det aktuella fallet, t.ex. mellan 75 % och 100 % RF.


Minst dörren till huvudentrén samt minst en dörr till varje rum (inklusive rum för matlagning och ett hygienrum), balkong, terrass och uteplats ska medge passage med rullstol. Det ska finnas tillräcklig plats att öppna och stänga dörrarna från rullstolen. Minst ett hygienrum ska vara tillgängligt och användbart för personer med nedsatt rörelseförmåga och utformas så att det lätt kan ordnas plats för medhjälpare. I det tillgängliga och använd- bara hygienrummet ska också gå att ordna en separat duschplats om en sådan saknas från början. (BBR, 3:146)


Föreskrifterna i avsnitt 3 Tillgänglighet, bostadsutformning, rumshöjd och driftutrymmen och i avsnitt 9 Energihushållning gäller inte för fritids- hus med högst två bostäder. (BBR, 1:2) Beakta eventuella krav på tillgänglighet vid utformning av våtrummet.


2. GODKÄNDA TÄTSKIKTS- PRODUKTER OCH ÖVRIGA PRODUKTER


När du ska välja våtrumsskivor, ytskikt, tätskikt och golvbrunn för ett våtrum är det viktigt att produkterna är provade och godkända för sina ändamål och att de är kompatibla med varandra.


GVK-auktoriserade företag arbetar med branschgodkända tätskiktsprodukter som testats och erhållit ett branschgodkännande enligt branschorganisationers regelverk. Aktuell förteckning över godkända produkter finns på www.gvk.se. Följande produktgrupper omfattas av GVKs kvalitetssystem: • Plastmatta som tät- och ytskikt • Plastmatta som tätskikt under kakel och klinker • System för tätskiktsfolie • System för vätskebaserat tätskikt • System för skivor med tätskikt


Plastmattor som ska användas i våtrum godkänns av Golvbranschen, GBR genom en särskild branschstandard. Produkter godkänns både som vattentäta ytskikt och som tätskikt under kakel och klinker. System för tätskiktsfolie, vätskebaserat tätskikt och skivor med tätskikt godkänns av Byggkeramikrådet, BKR.


GVK har tillsammans med Säker Vatten och Byggkeramikrådet enats om en test- metod för golvbrunnar avsedda för väggnära placering, det vill säga golv- brunnar placerade närmare väggen än 200 mm. För en väggbrunn avsedd att monteras med vattenlåset i väggen gäller samma regler och testmetod som för väggnära golvbrunn.


Branschstandarden beskriver hur golvbrunnar och tätskikt tillsammans ska testas för att säkerställa tätheten vid väggnära placering. Det är bara vissa kombina- tioner – det vill säga en specifik golvbrunn med ett specifikt tätskiktsystem som kan godkännas. Godkända kombinationer redovisas på www.gvk.se.


GVK har tillsammans med tillverkare/leverantörer av byggskivor och Bygg- keramikrådet sammanställt egenskapskrav för våtrumsskivor på vägg. Kraven syftar till att säkerställa att tätskikt av folietyp och plastmatta fungerar på olika typer av våtrumsskivor när dessa används som alternativ till kartonggips.


En kompabilitetsprovad våtrumsskiva har bland annat fullgod vidhäftning och ingen blåsbildning inom monteringsintervallet. En våtrumsskiva kan bestå av material som fibergips, cellplast eller cement. Godkända våtrumsskivor redovisas på  www.gvk.se.


Fästmassor som används på plastmatta som tätskikt under kermamik ska vara godkända enligt Golvbranschens GBRs branschstandard och leverantören av fästmassan ska intyga att produkten fungerar i aktuell tillämpning. Det ska framgå om aktuell fästmassa fungerar på golv eller vägg alternativt både på golv och vägg.


Fördelarskåp, inbyggnadslåda för blandare, prefabricerad tätskiktskonstruktion för WC med inbyggnadscistern eller andra produkter som ska anslutas mot tät- skikt ska vara provade och godkända enligt branschstandard.


Montage av tät- och ytskikt Produkter monteras enligt branschregler och leverantörens monteringsanvisning. Montage ska göras av GVK-auktoriserade företag och behöriga montörer.


Alla företag som, till betydande del i sin verksamhet och med egen personal, utför arbeten med plastmatta som tät- och ytskikt- och/eller tätskikt under keramiska material i våtrum kan efter ansökan bli anslutna till GVK-systemet. För att ansökan ska leda till auktorisation krävs att an- sökande företag möter uppställda krav på kompetens. Dessa krav åter- finns i GVKs Allmänna Villkor som finns tillgängliga på www.gvk.se.


Kraven är väsentliga för att säkerställa fackmässiga installationer av tät- och ytskiktsarbeten i våtrum. GVK följer upp att kraven efterlevs hos de auktoriserade företagen, bland annat genom återkommande stickprovskontroller. En lista över alla GVK-auktoriserade företag finns på www.gvk.se.


I GVKs kvalitetsarbete ingår kontroll och uppföljning av praktiskt utfall för att tillgodose erfarenhetsåterföring. Som en del av kvalitetsarbetet ställs krav på yrkeskunnande och utbildning inom GVKs kvalitetssystem.


GVKs utbildningar omfattar utbildning av kvalitetskedjan genom hela utförandet: branschregler, avvikelsehantering, materialkännedom och installation av olika tätskiktstyper.


Det är endast GVK-auktoriserade företag som får: • Marknadsföra sig som auktoriserat GVK-företag och använda GVKs varumärke • Erbjuda arbete utfört enligt branschreglerna och lämna GVKs intyg på det utförda arbetet


GVK-auktoriserade företag ska utföra tätskiktsarbeten i våtrum enligt GVKs branschregler. Företaget ska iaktta och följa GVKs råd, anvisningar och rekommendationer. När företaget uppfyller GVKs Allmänna Villkor, utfärdas behörighet inom GVKs auktorisations- och kvalitetssystem.


Arbetsledare på ett GVK-auktoriserat företag ska ha genomgått GVKs utbildning inklusive ett godkänt prov. Krav finns också på fortbildning vart femte år.


Montörer ska vara anställda i ett GVK-auktoriserat företag och ha behörighet för det arbete de utför. De ska ha någon eller båda av följande behörigheter: • Plastmatta som ytskikt och/eller tätskikt. • Tätskikt under kakel och klinker.


En montör blir behörig efter utbildning och godkänt prov. Han eller hon ska också ha en grundutbildning i form av yrkesbevis eller motsvarande sammanlagd yrkes- erfarenhet. Montören ska dessutom gå en fortbildning vart femte år. En montör ska kunna styrka sin behörighet med en branschlegitimation.


Montörer och arbetsledare i GVK-auktoriserade företag ska kunna visa upp en branschlegitimation. Denna är knuten till det GVK-auktoriserade företaget och får inte användas vid uppdrag som inte är godkända av företaget. Branschlegitimation kan kombineras med ID06-bricka.


Avvikelser från branschreglerna, till exempel vid renovering av äldre fastigheter där det finns särskilda skäl eller där det inte är tekniskt möjligt att uppfylla reglerna, ska tydligt avtalas och dokumenteras.


En avvikelse kan få betydelse vid slutbesiktningen, vid eventuella skador, vid värdering av byggnaden, vid garantibesiktningar eller om fastighetsägaren i efterhand ifrågasätter utförandet. Avvikelser ska hanteras enligt GVKs kvalitetssystem.


AB Svensk Våtrumskontroll auktoriserar företag och montörer samt kontrollerar att branschreglerna efterlevs. GVK-auktoriserade företag ska alltid göra en våtrums- anmälan så att stickprovskontroll kan ske på det aktuella objektet.


För företag som inte följer GVKs allmänna villkor eller branschregler finns ett sanktionssystem. GVKs allmänna villkor finns att läsa på www.gvk.se. På www.gvk.se finns även en lista på företag vars auktorisation upphört.


Med GVKs Kvalitetsapp blir det enkelt att organisera och spara ned uppgifter om utförda våtrumsarbeten. Appen hjälper dig som behörig montör i ett GVK- anslutet företag att enkelt och snabbt skapa en obligatorisk Våtrumsanmälan, För- och Egenkontroller på objekt, samt skapa ett Våtrumsintyg. Du kan enkelt bifoga foton i dokumentationen. Dokumentationen skickas per e-post och sparas automatiskt på Min Sida på www.gvk.se. Du kan även skicka dokumentationen direkt till beställaren.


Behöriga montörer och arbetsledare i GVKs auktorisations- och kvalitetssystem kan styrka sin behörighet med en branschlegitimation (behörighetsbevis). GVKs app för rapportering av kvalitetsdokument, Golv- och våtrumskontroll.


Ett våtrum delas in i plats för bad- eller dusch, våtzon 1 eller våtzon 2 beroende på vattenbegjutning och fuktbelastning.


4.1 Våtzon 1 • Väggytor vid duschplatser eller motsvarande och en meter utanför dessa. Se figur 1–3. • Om det finns en fast monterad skärmvägg som bekläs med tätskikt räknas väggen mot duschutrymmet och gaveln som våtzon 1. Fast monterad skärmvägg är ej svängbar och går upp till tak. • Hela väggen i höjdled behandlas som våtzon 1 med krav på tätskikt om inte fuktsäkerhetsprojektering tillämpas. • Om yttervägg ingår i våtzon 1 ska hela ytterväggen behandlas som våtzon 1. • Hela golvytan är våtzon 1.


4.1.1 Plats för bad eller dusch • Plats för bad eller dusch är en del av våtzon 1. • Plats för bad eller dusch är golv och väggar upp till 2,0 m över färdigt golv i ett utrymme som avgränsas av ett badkar, en duschvägg, skärmvägg eller motsvarande. • Vägg över 2,0 m i höjdled tillhör våtzon 1. Se figur 4 och 5.


Figur 3. Zonindelning i bad/duschrum med  badkar som angränsar till innervägg. Figur 2. Zonindelning i bad/duschrum med skärmvägg som angränsar till innervägg. Figur 1. Våtzon 1  har en radie på en meter utanför plats för bad eller dusch.


4.2 Våtzon 2 • Om fast monterad skärmvägg som är beklädd med tätskikt finns, så tillhör väggens bortre sida våtzon 2. Se figur 2. • Övriga väggytor.


Beakta eventuella framtida installationer i våtutrymmet, till exempel badkar. I utrymmen som ursprungligen är anpassade för dusch kan en badkarsinstallation innebära att våtzon 2 klassas om till våtzon 1.


För krav på rörgenomföringar/övriga genomföringar samt tätskikt i plats för bad eller dusch respektive våtzon, se: • Rörgenomföringar i golv, se kapitel 5.1. • Rörgenomföringar i vägg, se kapitel 6.1. • Fördelarskåp och inbyggnadslådor i vägg, se kapitel 6.2. • Genomföringar för el som bryter väggens tätskikt, se kapitel 6.3. • Krav på tätskikt i våtzon 1 och 2, se kapitel 7. Figur 6. Zonindelning i bad/ duschrum med duschplats som angränsar till innervägg.


5 FÖRUTSÄTTNINGAR INFÖR TÄTSKIKTSARBETE - GOLV 5.1 Rörgenomföring som bryter golvets tätskikt


I de delar av golvet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattenspill får endast genomföringar för avloppsenheter utföras. Golvavlopp ska vara så fast förankrade i bjälklagskonstruktionen att inbördes rörelser inte uppstår mellan avlopp, underlag, tätskikt och golvbeläggning. Golvavloppets förankring och läge i höjd och våg bör kontrolleras innan det vattentäta skiktet appliceras. (BBR, Kap. 6.5335)


5.1.2 Krav • I plats för bad eller dusch får det endast finnas golvbrunn. • I bad- eller duschrum, tvättstuga och rum med vattenvärmare eller motsvarande ska inga rörgenomföringar finnas i golv förutom spillvattenrör och golvbrunn. Undantag från denna regel se 5.1.4. • Spillvattenrör/genomföringshylsor ska vara fixerade vinkelrätt mot golvet innan tätskiktet installeras, så att det inte kan uppstå rörelser mellan röret och golvet när tätskiktet monteras. • I WC-rum får rörgenomföringar även utföras utan rörgenomföringshylsa, förutsatt att de har en slät yta. • Anslutningsstos för WC-stolar och avloppsrör/hylsor ska vara utformade så att plastmattan på golvet kan krängas över stosen och ge ett uppvik enligt tätskikts- leverantörens anvisning. • Stosar/genomföringshylsor ska vara av material som tål temperaturer från värme- fönar för golvmatta. • Stos, spillvattenrör och genomföringshylsor ska ha en slät yta och vara utformade så att tätningsmanschetter eller förseglingar för vätskebaserade tätskikt eller tätskiktsfolie kan anslutas vattentätt mot dem. • Rör ska inte ha rörkoppling monterad när tätskiktet monteras.


5.1.3 Toleranser • Avståndet mellan avloppsrör/hylsa och vägg ska vara minst 60 mm när tätskikt installeras. • Avloppsstosar, avloppsrör eller hylsor ska sticka upp minst 40 mm och max 60 mm över golv när tätskikt installeras. Efter installation av tätskikt kan rör kapas till önskad längd, förutsatt att tät- och ytskiktets anslutning till röret inte skadas. • Avståndet mellan avloppsrör/hylsor ska vara minst 100 mm. • Hål för genomföring i golv- eller väggskiva eller motsvarande ska vara utfört med högst 2 mm mellanrum mellan skiva och rör eller annan genomföringsdetalj.


Fig 7. Mått för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med plastmatta som tät- och ytskikt (även bakom keramik).


Fig 8. Mått för spillvattenrör och golvbrunn i tvättstuga med tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt.


• Avståndet mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns ska vara minst 200 mm vid tätskiktsfolie och vätskebaserat tätskikt. • Avståndet mellan rörgenomföring och golvbrunnens yttre fläns ska vara minst


500 mm vid plastmatta som tätskikt bakom keramik eller som tät- och ytskikt. • Observera att det inte får förekomma rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt i plats för bad eller dusch, se krav 5.1.2.


5.1.4 Undantag för rörgenomföring som bryter golvets tätskikt Rörgenomföringar som bryter golvets tätskikt ska undvikas så långt det går i syfte att minimera risken för vattenskada. I undantagsfall där det inte är praktiskt möjligt eller där det finns särskilda tekniska lösningar kan undantag godkännas. • I bad- och duschrum eller i tvättstuga där det finns vattenvärmare, värmepump eller vattenmätare ska rörgenomföringar till eller från sådana apparater utföras med rörgenomföringshylsa. • Rörgenomföringshylsa får inte placeras i plats för bad eller dusch. • I WC-rum ska avstånd mellan genomföringar i golv för tappvatten- eller värmerör med diameter mindre eller lika med 32 mm vara c/c 60 mm. För rör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör eller rörgenomföringshylsor vara minst 60 mm. Rörgenomföring ska ha slät yta för anslutning av tätskikt.


Nedanstående tabell gäller förutsatt att alla ovanstående krav och toleranser följs . Apparatrum (Vattenvärmare, vattenmätare osv.) Toalettrum/Wc


Spillvattenrör Ej godkänt Godkänt Godkänt Godkänt Godkänt Rör till vattenvärmare, värme- pump eller vattenmätare utan rörgenomföringshylsa. Ej godkänt Ej godkänt Ej godkänt Ej godkänt Ej tillämpbart


Rör till  vattenvärmare, värme- pump eller vattenmätare med genomföringshylsa Ej godkänt Undantag Godkänt


Tappvatten- och eller värme- rör med/utan genomförings- hylsa. Ej godkänt Ej godkänt Ej godkänt Ej godkänt Godkänt


Tabell 1. Tabellen ovan redogör för vilka typer av genomföringar som är godkända att bryta golvets tätskikt beroende på typ av rör och utrymme.


Fig 9. Rörgenomföringar i golv i bad- eller duschrum, tvättstuga och apparatrum med vattenvärmare, värmepump eller vattenmätare ska rörgenomföringar till eller från sådana apparater utföras med rörgenomföringshylsa.


Många vattenskador kan undvikas om golvbrunnen monteras på rätt sätt. Tänk på att det är särskilda regler för golvbrunnar som sitter närmare än 200 mm från väggen.


5.2.1 Krav • Vid renoveringar ska golvbrunnar bytas ut om de är tillverkade före 1990. • Vid renoveringar ska golvbrunnar bytas ut om det inte är säkerställt att de fungerar felfritt – till exempel om de är defekta, saknar klämringar eller reserv- delar. • Golvbrunn ska vara monterad så att det inte kan uppstå rörelser mellan golv- brunnen och underlaget, tätskiktet eller golvbeläggningen. • I träbjälklag ska golvbrunnen vara monterad med monteringsplatta enligt golvbrunnsleverantörens anvisning. • I betongbjälklag ska golvbrunnar vara fixerade enligt tillverkarens monterings- anvisning. • Golvbrunnens placering ska möjliggöra rengöring och demontering av vatten- låset. • Golvbrunnens placering ska möjliggöra golvlutning/fall mot golvbrunnen.


5.2.2 Toleranser • En golvbrunn ska vara placerad minst 200 mm från väggens tätskikt, mätt från golvbrunnens yttre fläns. Undantag gäller för golvbrunnar som har godkänts för väggnära placering. Se kapitel 2.2 för mer information om väggnära brunn- nar. • En golvbrunn ska vara monterad på samma nivå som intilliggande underlag för tätskikt. • Golvbrunnen får luta max 2 mm från golvbrunnens centrum till golvbrunnens ytterkant. • En golvbrunns läge i höjdled får avvika max 4 mm från angivet referensvärde, till exempel nivå för tät- eller ytskikt vid dörröppning.


5.2.3 Undantag • Golvbrunnen ska i första hand placeras i rätt nivå och i våg för att undvika förhöjningsringar. Om en golvbrunn är placerad lägre än det underlag som tätskiktet ska appliceras på, kan man antingen höja golvbrunnen eller installera en förhöjningsring för att göra det möjligt att ansluta tätskiktet i önskad nivå och läge. I så fall ska endast den typgodkända förhöjningsringen för den specifika golvbrunnen användas.


5.2.4 Rekommendationer • Tänk på att säkerställa att golvbrunnens placering i höjdled möjliggör tillräckligt med utrymme för eventuell installation av golvvärme. Figur 10. Fixering av golvbrunn med hjälp av montageplatta i träbjälklag.


Figur 11. Fixering av golvbrunn med hjälp av fixtur inför betonggjutning. Figur 13. Tolerans för golvbrunnens placering i höjdled.


Väggnära golvbrunn ska vara provad och godkänd tillsammans med det tätskikt som ska användas.


En spärränna är en slags långsmal golvbrunn. För en spärränna ska det, liksom för en traditionell golvbrunn, finnas en monteringsanvisning för hur man ska ansluta tätskiktet till spärrännan.


För fackmässig installation av tätskikt ska följande kriterier vara uppfyllda: 5.5.1 Krav • Befintligt tät- och ytskikt ska tas bort innan ett nytt tät- och ytskikt appliceras. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt får temperaturen i underlaget vara lägst


+ 18°C. • Vid tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt får temperaturen i underlaget vara lägst + 10°C. Högre temperatur kan dock krävas för vissa produkter. • Underlaget ska ha max 85 procents relativ fuktighet, om inte annat anges i tätskiktsleverantörens monteringsanvisning. • Underlaget ska vara rent, torrt och jämnt samt fritt från sprickor och porer.


Underlaget ska uppfylla angivna toleranser för buktighet enligt AMA Hus. Underlaget i våtrum ska uppfylla klass A om inget annat avtalats. Vid storformatiga plattor bör klass A+ enligt tabellen nedan föreskrivas på underlaget. Tabell 2. Krav på toleranser underlag golv enligt AMA hus.


I våtrum ställs särskilda krav på träbjälklaget för att underlaget ska vara tillräckligt stabilt vid installation av keramiskt ytskikt. Vid plastmatta som ytskikt krävs det normalt inte att träbjälklaget förstärks, det är dock en rekommendation, se kapitel 5.6.4.


Golv som ska förses med ett keramiskt ytskikt måste förstärkas i två avseenden: • Styvhet vad gäller bjälklagets totala bärighet och lokalt mellan bjälkarna, för att förhindra svikt. • Stabilitet mot fuktrörelser (till exempel kan trämaterial röra sig om luftfuktigheten förändras).


5.6.2 Förutsättningar för bjälklagskonstruktion i våtrum Förutsättningarna gäller för bjälkar med virkeskvalitet C24 eller C14 eller motsvarande med dimensionerna 45 x 220 mm. • Maximalt centrumavstånd på 600 mm mellan bjälkarna, vid upp till 3,4 meter mellan stöden. • Maximalt centrumavstånd på 300 mm mellan bjälkarna, vid upp till 4,2 meter mellan stöden. Max uppläggsavstånd [m] Max c/c avstånd [mm] Virkeskvalitet


Tabell 3. Spännvidder för golvbjälkar, byggreglar, B x H, 45 x 195 mm, anges i Bygg Badrummet Rätt. Max uppläggsavstånd [m] Max c/c avstånd [mm] Virkeskvalitet


Tabell 4. Spännvidder för golvbjälkar, byggreglar, B x H, 45 x 220 mm, anges i Bygg Badrum- met Rätt. Bjälkarna ska vara säkrade i sidled mot vippning. Vid högre belastning eller vid särskilda förutsättningar krävs en särskild belastningsberäkning. Kortlingar för golvbrunnar eller infästningar av WC-stolar – ska ha samma dimensioner och kvalitet som golvbjälkarna.


5.6.3 Metoder för förstärkning av träbjälklag för keramiskt ytskikt. Träbjälklag, max 600 mm, kan förstärkas på två olika sätt:


1. 22 mm golvspånskiva eller motsvarande (kvalitet V313-P5 rekommenderas), som kombineras med något av följande alternativ: • Formstabil avjämningsmassa som appliceras på spånskivan. Leverantören ska ange hur eventuell armering av avjämningsmassan ska utföras. Tjockleken utan elvärmekablar får inte understiga 12 mm om inte spackelleverantören rekommenderar något annat. • Formstabil 13 mm-skiva, som limmas och skruvas fast i spånskivan. När limmet har verkat tas skruvarna bort för att inte skada tätskiktet.


2. Lättfyllnadsmassa mellan golvbjälkarna med armerad avjämningsmassa, som utförs enligt redovisad konstruktionslösning eller monteringsanvisning. Förstärkning med lättfyllnadsmassa med följande egenskaper: densitet ≤ 450 kg/ m^3 och tryckhåll- fasthet ≥ 2 MPa.


5.6.4 Rekommendationer • Beakta möjligheten att förstärka underlaget även när plastmatta installeras som ytskikt. • För att minska nivåskillnaden mellan golvet i våtrummet och golvet i det angränsande utrymmet kan man minska bjälklagshöjden, under förutsättning att det finns en särskild belastningsberäkning för konstruktionen som medger detta.


Valet av byggskiva för golv i våtrum styrs framförallt av huskonstruktion, krav på våtrummets användning, vilket ytskikt som ska installeras - plastmatta eller kakel, klinker, natursten etcetera. Välj ett skivmaterial som passar för ändamålet. Det finns i huvudsak två olika typer av skivprodukter, fribärande byggskivor (fibergips och spån- skiva) och formstabil golvskiva (golvgips och cementbunden skiva). De formstabila skivorna kan monteras på fribärande golvskivor, i syfte att förstärka golvet så att man kan montera klinkerplattor på golvet.


5.7.1 Krav • Fuktkänsliga organiska material ska inte användas som underlag för vätskebaserade tätskikt. • Skivan ska vara monterad enlig skivleverantörens anvisning. • Eventuella skruvar ska vara borttagna efter att limmet har torkat eller härdat.


5.7.2 Rekommendationer • För golvspånskivor i träbjälklag rekommenderas kvalitet V 313-P5, till exempel vid förstärkning av träbjälklag eller som underlag för plastmattor.


Figur 15. Förstärkning av träbjälklag med formstabil avjämningsmassa eller hellimmad formstabil skiva.


Figur 16. Förstärkning med lättfyllnadsmassa, med följande egenskaper: densitet ≤ 450 kg/m^3 och tryckhållfasthet ≥ 2 MPa.


I utrymmen med golvavlopp ska de delar av golvet och dess vattentäta skikt som regelbundet utsätts för vatten luta mot avloppet. Syftet med kraven är att undvika att vatten leds ut i angränsande utrymmen och orsakar vattenskador, för att det ska kunna ske på rätt sätt finns krav på hur golvlutningen ska utformas.


I utrymmen med golvavlopp ska golvet och dess vattentäta skikt ha fall mot avloppet i de delar av utrymmet som regelmässigt blir utsatta för vattenbegjutning eller vattenspill. Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet. (BBR, Kap. 6:5335)


5.8.2 Krav • Bakfall får inte förekomma i någon del av utrymmet. • Golvlutningen ska utformas så att vatten inte leds ut i angränsade utrymmen vid normal användning av våtrummet. • Lutningen ska utformas så att vatten inte hindras från att rinna ner i golvbrunnen, förutom det vatten som blir kvar på grund av ytspänning. • Kravet på lutning omfattar både underlaget vid montage av tätskikt och montage av ytskikt. • Golvets lutning ska utformas så att tätskiktets eventuella uppvik vid dörröppningen ligger minst 20 mm över golvbrunnens fläns i dusch- platsen eller motsvarande. Se figur 17–19. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt där tröskel ej monteras alternativt att tröskeln ej möjliggör uppvik mäts nivåskillnaden om 20 mm mellan golvbrunnens fläns och plastmattans överkant vid dörröppning. Se figur 18.


5.8.3 Toleranser • I duschplatser eller motsvarande ska golvets lutning mot golvbrunnen vara minst 1:150 (7 mm/m) och högst 1:50 (20 mm/m). Golvets lutning mellan golvbrunn och intilliggande väggar kan vara högst 1:25 (40 mm/m). Se bedömning av golvets lutning under 5.8.6. • Lutningen på övrigt golv i våtrummet ska vara minst 1:500 (2 mm/m) och högst 1:100 (10 mm/m). Se rekommendationer för utförande av plast respektive keramik under kapitel 5.8.5. Figur 17. Plastmatta som tät- och ytskikt med uppvik mot tröskel.


Figur 18. Plastmatta som tät- och ytskikt utan uppvik, med låg eller utan tröskel.


Figur 19. Keramiskt ytskikt med uppvik av tätskikt, med eller utan tröskel. Om utan tröskel är det viktigt att tätskiktet viks upp ovanför fästmassan.


Figur 20. Fall mot golvbrunn med plastmatta som tät- och ytskikt. Figur 21. Fall mot golvbrunn med keramiskt ytskikt.


5.8.4 Undantag för golvlutning/fall mot golvbrunn • I våtutrymmen där särskilda skäl föreligger, till exempel utrymmen med fler än en golvbrunn eller ett större våtutrymme, kan en alternativ lutning avtalas/ godkännas. Ett större utrymme kan resultera i ett förhöjt insteg till utrymmet om lutning utförs på hela golvet.


5.8.5 Rekommendationer • Storleken av klinkerplattor kräver olika förutsättningar i underlaget, bland annat utformningen av golvets lutning. Klinkerplattor av stort format kräver normalt en mindre och jämn lutning för att förhindra fogsprång. • Vid utformning av golvlutningen, ta hänsyn till eventuella ojämnheter och nivåskillnader som kan förekomma till följd av skarvförseglingar av tätskiktsfolier eller vätskebaserade tätskikt. Golvets lutning måste kompensera nivåskillnaden. • I små våtrum kan det vara svårt att uppnå att golvet och dess ytskikt vid dörröppningen ligger minst 20 mm över golvbrunnens fläns i och med att brunnen är placerad nära dörröppningen, utan att det leder till för brant fall/ lutning på golvet – då ska en tröskel installeras och tätskiktet ska vikas upp mot denna. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt rekommenderas att golvets lutning mot golvbrunnen är mellan 2-10 mm/m på övrig golvyta. • Vid keramiskt ytskikt rekommenderas att golvets lutning mot golvbrunnen är mellan 5-10 mm/m på övrig golvyta.


För att det ska föreligga en risk för halka så krävs att golvytan är gångbar. På golvytor som normalt inte kan beträdas föreligger det därmed inte risk för halka. Mellan golv- brunn och intilliggande vägg kan golvets lutning vara max 1:25 (40 mm/m), förutsatt att den brantare lutningen inte orsakar att tätskiktet släpper från underlaget. Notera att det finns godkända plastmattor med halkhämmade egenskaper som testas särskilt med hänsyn till halkrisk.


Observera att det finns plastmattor med glasfiberarmering som inte klarar av en brantare lutning på golvet än 1:50 (20 mm/m). Detta framgår i leverantörens anvisning.


Notera att golvets brantare lutning vid golvbrunn och intilliggande vägg är en konsekvens av både golvbrunnens placering i förhållande till vägg och att eftersträva en ”rak linje” i golv- och väggvinkel.


Syftet med nedanstående krav är att ge rätt förutsättningar vid dörröppning för att möjliggöra att tätskiktet kan installeras tätt och skydda eventuellt fuktkänsligt material. För att se kraven för utförande av tätskikt, se kapitel 8.9.


5.9.1 Krav • Trösklar och dörrkarm eller motsvarande ska vara monterade innan tätskiktet appliceras. • Tröskel eller motsvarande ska monteras i liv med våtrumsvägg för att möjliggöra homogent (foglöst) uppvik av tätskikt. • Det finns inget krav på tröskel i ett våtrum, men om tröskel saknas ska fuktkäns- ligt material vid dörröppning skyddas och golvbrunnens fläns ligga minst 20 mm under tätskiktets uppvik/översta punkt vid dörröppningen. • Vid keramiskt ytskikt kan fästmassa transportera fukt till intilliggande konstruktion om den inte skyddas genom försegling. • I vissa konstruktioner kan tröskel krävas, till exempel vissa skjutdörrar.


5.9.2 Rekommendationer • Observera eventuella krav om tillgänglighet med hänsyn till nivåskillnad mellan våtrummet och angränsande utrymme. • Tätskiktet ska alltid ha stöd mot bakomliggande underlag. Glipa mellan vägg och dörrkarm, utan bakomliggande underlag, får vara högst 10 mm. • Beakta möjlighet till installation av tröskel till toalett eller annat utrymme med krav på tätskikt där golvbrunn saknas. I syfte att förhindra att vatten från exempelvis läckage leds ut i angränsande utrymme. Figur 22. Dörrkarm och tröskel ska vara monterad innan tätskiktet appliceras.


I våtrum med träbjälklag, där värmeöverförande egenskaper ska förenas med bjälklagets bärighet och våtrumsgolvets vattentäthet, ställs följande krav på installationen.


Vid golvvärme i våtrum gäller följande: • Golvvärmesystemet ska placeras under tätskiktet. • Avjämningsmassan appliceras enligt leverantörens anvisning, så att erforderlig tjocklek ovan värmeslingan uppnås. • De keramiska plattornas fuktupptagning får vara högst 6 procent. • Beakta golvvärmens placering, till exempel i särskild dokumentation, vid montering av WC eller bidé. För krav på infästning av WC eller bidé se kapitel 10.5. • Golvvärmen får slås på tidigast 28 dygn efter monteringen av keramiskt ytskikt. • Temperaturen ska höjas jämnt, max 3 °C per dygn, eller enligt leverantörens anvisning. • Golvytans temperatur får inte överstiga 27 °C. Figur 23. Avjämningsmassa och golvvärme ska placeras under tätskikt.


Figur 24. Rörgenomföringar utanför plats för bad eller dusch, 2 meter över golvet (våtzon 1).


Figur 25. Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör upp till 32 mm. Figur 26. Rörgenomföring i vägg med tätskikt för rör över 32 mm.


Vid rörgenomföringar som bryter väggens tätskikt ställs det krav på både placering och fixering för att möjliggöra fackmässiga installationer av tätskikt.


6.1.1 Krav • I plats för bad eller dusch får inga rörgenomföringar finnas förutom: • Direkt anslutning till badkars- eller duschblandare och eventuell duschanordning. • Kopplingsbricka för slanganslutning av duschkabin eller blandare på badkarskant. • Ovanför plats för bad eller dusch, dvs 2 m över golvet, får rörgenomföringar finnas, dock inte närmare taket än 100 mm - detta för att möjliggöra montering av tätskikt. • Spillvattenrör eller anslutningsstosar för WC-stolar ska vara anpassade för tätning mot väggens tätskikt. • Alla rör ska vara fixerade så att det inte kan uppstå rörelser mellan rören och väggen. • Fixering ska vara utförd enligt rörleverantörens monteringsanvisning.


6.1.2 Toleranser • Centrumavstånd mellan rörgenomföringar i vägg för tappvatten- eller värmerör med en diameter mindre eller lika med 32 mm ska vara c/c 60 mm. • För rör eller skyddsrör med större diameter än 32 mm ska avstånd mellan rör vara minst 60 mm. • Avståndet mellan rör och tätskiktet på angränsande vägg eller golv ska vara minst 60 mm. • Rör ska sticka ut cirka 60 mm från väggens tätskikt. • Alla rör ska vara monterade vinkelrätt (90⁰) mot väggen. • Största tillåtna mellanrum mellan rör eller annan genomföringsdetalj och vägg- skivan eller motsvarande är 2 mm.


Förutom rörgenomföringar så finns andra typer av produkter som installeras i våtrum och därmed bryter väggens tätskikt. För fördelarskåp och inbyggnads- lådor som placeras i utrymmen med tätskikt på vägg ställs följande krav för att uppnå ett vattentätt resultat.


6.2.1 Krav • Fördelarskåp med serviceöppningar får inte placeras i plats för bad eller dusch. • I rum med tätskikt på vägg ska fördelarskåp eller annan prefabricerad konstruktion som ansluts mot väggens tätskikt vara provad och godkänd enligt branschstandard. • I rum med tätskikt på vägg ska fördelarskåp eller annan prefabricerad konstruktion som inte är anslutna mot väggens tätskikt, ha serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt branschstandard. • Inbyggnadslådor för tappvattenarmaturer ska vara provade och godkända enligt gällande branschkrav för att anslutas mot väggens tätskikt. De ska vara utformade så att kopplingar kan bytas ut utan att tätskiktet förstörs.


6.3 Genomföringar för el som bryter väggens tätskikt Installationer av el i våtrum ska alltid ske i samråd med elinstallationsföretag. Placering av genomföringar för el, vald väggkonstruktion och tät- och ytskikt är exempel på förutsättningar som påverkar tätskiktets anslutning.


6.3.1 Krav •   Elinstallationer ska utföras enligt Elsäkerhetsverkets föreskrifter och enligt Installatörsföretagens rekommendationer. •   Genomföringar för el i plats för bad eller dusch och i våtzon 1 ska möjliggöra tät anslutning mot väggens tätskikt. •   I plats för bad eller dusch ska genomföring för el utföras med ett fixerat VP-rör, exempelvis genom en rörböj, eller enligt annan produkt som är utformad för tät anslutning till väggens tätskikt. •   Flexrör ska inte användas vid genomföringar. •   Minsta diameter på VP-rör ska vara 16 mm. •   Infälld apparatdosa till strömställare i våtzon 2 kräver inte tätning.


6.3.2 Rekommendationer • Överväg att placera genomföring synligt och ej förlagd dolt bakom till exempel bubbelbadkar. • Genomföringar för el ska om möjligt placeras i våtzon 2.


Sammanfattning av krav på rörgenomföringar som bryter väggens tätskikt. Förutsatt att alla ovanstående krav och toleranser följs. Våtzon 1 (utanför plats för Bad eller Dusch) Våtzon 2


Direkt anslutning till kar- eller duschblandare Godkänt Ej tillämpbart Ej tillämpbart Spillvattenrör eller anslutningsstosar för WC-stolar Ej godkänt Godkänt Godkänt


Tabell 5. Tabellen ovan redogör för vilka typer av genomföringar som är godkända att bryta väggens tätskikt beroende på typ av rör och utrymme. Figur 27. Fördelarskåp med vattentät lucka och ram.


För att uppfylla fackmässiga installationer av tätskikt ska följande förutsättningar uppfyllas:


6.4.1 Krav • Befintligt tät- och ytskikt ska tas bort innan ett nytt tät- och ytskikt appliceras. • Underlaget ska vara fast, rent, plant och torrt samt fritt från sprickor och porer. • Vid plastmatta som tät- och ytskikt får temperaturen i underlaget vara lägst


+ 18°C. • Vid tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt får temperaturen i underlaget vara lägst + 10°C. Högre temperatur kan dock krävas för vissa produkter. • Underlaget ska ha max 85 procent relativ fuktighet om inte annat avtalats. • Underlaget ska vara fritt från hinder som försvårar applicering av tät- och ytskikt. • Betongväggar ska vara gjutna mot en slät form. • Putsade ytor ska ha en ytjämnhet motsvarande brädriven slätputs.


Se putsstruktur 1-2 enligt avsnitt LBS i AMA Hus. • Spackel ska vara avsett för våtrum och det valda tät- och/eller ytskiktet. • Ytskador lagas med spackel, alternativt bruk. • Lättbetongväggar av block ska bredspacklas, alternativt putsas. • Väggelement ska skarvspacklas. • Organiskt bunden spackelmassa ska inte användas.


Lutning H (mätlängd) mm H/600,  lägst +- 5 mm.  högst +- 20 mm Tabell 6. Krav på toleranser underlag vägg enligt AMA hus.


Detta innebär att 5 mm från lodlinjen gäller för alla väggar upp till höjden 3,0 meter (3000/600=5). Högre väggars tolerans beräknas enligt formeln H/600 enligt tabell ovan, dock max 20 mm


Vid särskilda val av ytskikt kan andra toleranser än ovan angivna behöva avtalas. Exempelvis vid montering av storformatiga plattor på vägg krävs det högre krav på ytjämnhet. 6.5 Skivkonstruktion vägg Vid val av skivmaterial på vägg är det viktigt att skivan är kompatibel med valt tät- skikt.


Underlag för vattentäta skikt ska vara lämpliga för denna användning. (BBR, 6.5335)


6.5.2 Krav • Val av skivmaterial/våtrumsskiva ska ske med hänsyn till, och vara kompatibelt med valt tätskikt under keramik eller tät- och ytskikt av plastmatta. Se godkända våtrumskivor på www.gvk.se. • Följ alltid skivleverantörens rekommendationer för regelavstånd, dimensioner och böjstyvhet. • Följ alltid leverantörens skriftliga anvisningar vid eventuell förbehandling av skivmaterial i form av till exempel vidhäftningsprimer och spackel.


De lägsta kraven på skivmaterial beroende på tät- och ytskikt Plastmatta som tät- och ytskikt Tätskiktsfolie Vätskebaserat tätskikt


Våtrumsskiva med dokumenterad kompabilitet mellan skivan och typen av tätskikt.*** Godkänt i Våtzon 1 och 2**


6.5.3 Rekommendationer • Vid val av material, ta hänsyn till eventuella infästningar och möjligheten att eftermontera till exempel stödhandtag eller duschväggar. • För att möjliggöra infästningar i väggen utan bakomliggande reglar eller kortlingar kan man välja en skivkonstruktion som är provad och godkänd för infästning, till exempel 15 mm konstruktionsplywood (kryssfaner) som uppfyller kvalitet EN 636 20/70 på 70 mm träregel, alternativt plåtregel, i båda fallen monterade på c/c 450. På våtrumssidan monteras därefter en formstabil skiva som underlag för tät- och ytskikt. • För fler krav på infästningar se kapitel 10.


Figur 30. Våtrumsinnervägg med 15 mm konstruktionsplywood. Tabell 7. GVKs krav på skivmaterial på vägg beroende på valt tät- och ytskikt


* Vätskebaserade tätskikt med ett ånggenomgångsmotstånd på minst 1 miljon s/m kan användas under keramik i våtzon 2.


** Vid plastmatta som tät- och ytskikt ska skivan vara sådan att installationen inte orsakar  några skönhetsfel – till exempel i skarvövergångar eller migrering. *** För mer information om våtrumskivor se kapitel 2.3 samt gvk.se/godkanda-produkter.


7 TÄTSKIKT I KONSTRUKTION I detta kapitel redogörs de krav som finns på tätskikt beroende på underlag.


7.1 Krav på tätskikt i skivkonstruktion och träbjälklag Följande krav ställs på tätskikt i skivkonstruktion och träbjälklag beroende på fuktbelastning och våtzon.


7.1.1 Krav • I våtzon 1 ska tätskikt utgöras av plastmatta, tätskiktsfolie eller skivor med tätskikt. • I våtzon 2 ska tätskikt utgöras av plastmatta, tätskiktsfolie, vätskebaserat tätskikt eller skivor med tätskikt. • Tätskikt på golv ska installeras med uppvik på vägg, även i våtzon 2. • Tätskiktet ska ha ett ånggenomgångsmotstånd som överstiger 1 miljon s/m, då fuktsäkerhetsprojektering inte tillämpas. • Om våtzon 1 och 2 har olika tätskiktstyper (plastmatta, tätskiktsfolie eller vätskebaserat tätskikt) ska en dokumenterad anvisning ange hur skarvningen ska göras. • Snedvägg/snedtak i anslutning till bad- eller duschutrymmen med risk för vattenbegjutning eller fuktbelastning ska förses med tätskikt.


Att beakta vid val av tätskikt i våtzon 1: • Möjlighet till utbyte av keramiska plattor utan att tätskiktets funktion påverkas. • Möjlighet att delreparera tätskiktet och att återställa tätskiktet fackmässigt.


I massiva konstruktioner – där väggar och golv utgörs av exempelvis betong, tegel eller lättklinker – kan alla godkända tätskiktsprodukter användas i hela utrymmet. Se kapitel 2.1 Godkända tätskiktsprodukter.


7.2.1 Krav • Tätskiktet ska ha ett ånggenomgångsmotstånd som överstiger 1 miljon s/m, då fuktsäkerhetsprojektering inte tillämpas. • Snedvägg/snedtak i anslutning till bad- eller duschutrymmen med risk för vattenbegjutning eller fuktbelastning ska förses med tätskikt.


Att beakta vid val av tätskikt i massiv konstruktion: • Möjlighet till utbyte av keramiska plattor utan att tätskiktets vattentäthet påverkas. • Möjlighet att delreparera tätskiktet och att återställa tätskiktet fackmässigt.


Det kan finnas utrymmen eller konstruktioner där man kan göra ett undantag från reglerna att inte applicera tätskikt i hela utrymmet, till exempel i källare med tillskjutande fukt. • Vid tillskjutande fukt ska man utreda i vilka delar av utrymmet man måste applicera ett tätskikt. • Tätskiktsprodukten ska vara avsedd för underlag med tillskjutande fukt. • Om det finns tillskjutande fukt kan den kontrolleras på två olika sätt.


1 Genom att säkerställa att det finns ett underliggande kapillärbrytande material och/eller värmeisolering, detta kan synas på konstruktionsritningen.


2 Tillskjutande fukt kan även utredas genom en fuktsäkerhetsprojektering. Fuktsäkerhetsprojektering ska utföras av en fuktsakkunnig och det är beställaren/byggherrens ansvar att den utförs.


Alla tätskikt som används ska vara branschgodkända och monteras enligt den ansvarige leverantörens dokumenterade anvisningar. Tätskiktsinstallationer ska göras av GVK-auktoriserade företag och behöriga montörer. Ångspärr som skyddar isoleringen i husets ytterväggar räknas inte som våtrumstätskikt i badrum. För målade ytskikt på väggar och tak i våtrum med täthetskrav, se Måleribranschens Våtrumskontrolls regler för våtrum.


Generella krav på tätskikt oavsett vilken typ av tätskiktsprodukt. 8.1.1 Krav • Bad- och duschutrymmen ska förses med ett tätskikt på golv och väggar. • Toalettrum, tvättstuga och utrymmen för varmvattenberedare ska ha ett tätskikt på golvet med uppvik på väggen. • Vid skarvning mellan olika tätskiktstyper ska minst en av de ansvariga tätskiktsleverantörerna tillhandahålla en skriftlig monteringsanvisning för kombinationen av de två tätskiktsprodukterna. • Tätskikt appliceras närmast under kakel och klinker • Dubbla tätskikt får inte förekomma. • Ångspärr/ångbroms i vägg avses ej som tätskikt.


Plastmatta kan installeras som både tätskikt under keramik och som tät- och ytskikt förutsatt att följande krav uppfylls.


8.2.1 Plastmatta kan användas: • På massiv konstruktion, till exempel betong och lättklinker. Dock kan viss förbehandling krävas. • På sugande skivmaterial. • På fukttålig våtrumsskiva, om det finns dokumenterad kompatibilitet mellan tätskiktet och våtrumsskivan. • På gipsskiva med kartong i både våtzon 1 och 2. • Där det ställs krav att tätskiktet ska gå att delreparera. • Där det finns krav på att tätskiktets svetsfogar ska täthetsprovas innan keramiskt ytskikt monteras.


8.2.2 Plastmatta ska INTE användas: • Vid mycket täta underlag i kombination med vattenbaserat lim. • I utrymmen med tillskjutande fukt, till exempel i källare i äldre hus utan kapillärbrytande skikt. Figur 31. Utrymme med krav på tätskikt endast på golv med uppvik på vägg, till exempel WC-rum.


Figur 32. Plastmatta som tät- och ytskikt på golv och vägg.


8.2.3 Krav • Plastmattor ska vara branschgodkända för montering i våtrum. Se godkända produkter på www.gvk.se. • Plastmattor monteras enligt leverantörens dokumenterade monterings- anvisningar. • Hur plastmattan ansluts till golvbrunnar ska framgå av golvbrunnsleverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


8.2.4 Toleranser • Golvets uppvik ska vara 100 mm om väggen ska målas eller bekläs med plast- matta. • Golvets uppvik ska vara 130 mm om väggen har ett keramiskt ytskikt. • Skarvar på golvmattor ska utföras som svetsfog/stumfog och placeras minst


500 mm från golvbrunnen och minst 300 mm från vägg, vid skarv parallellt med väggen. • I bad- och duschutrymmen eller motsvarande ska det inte finnas skarv på golv i plats för dusch eller badkar, om inte särskilda skäl föreligger. • Skarvar på väggmattor ska utföras som stumfog i våtzon 1. Skarvarna ska placeras minst 100 mm från innerhörn och 100 mm från ytterhörn. • Överlappsmetod mellan väggmatta/väggmatta är inte tillåtet i våtzon 1. • Överlapp mellan väggmatta/golvmatta eller väggmatta/bård är godkänt i våtzon 1. • Skarvar på väggmattor ska uföras som stumfog i våtzon 2, alternativt enligt överlappsmetod. • Försegling av överlappskarvar, till exempel vid golv/vägg eller bård, ska utföras enligt leverantörens monteringsanvisning om eventuell förbehandling med sandpapper och val av tätningsmassa.


8.2.5 Rekommendationer • Välj horisontell väggsättning, H-metod, där det är möjligt. Det minimerar antalet fogar på väggen. • Använd GVK-pumpen för att kontrollera att svetsfogar är täta efter avslutat arbete.


Utöver ovanstående krav och toleranser, gäller även följande krav vid utförande av plastmatta som tätskikt under keramik: • Förbehandling och rengöring av plastmattor kan krävas innan fästmassan appliceras, den kan till exempel behöva ruggas med slippapper och rengöras. • Kontrollera att fästmassan är godkänd för montering på plastmattor.


Se godkända produkter på www.gvk.se. • Svetsfogar kontrolleras med en GVK-pump innan keramiken monteras. Figur 34. Horisontell väggsättning av plastmatta, H-metoden.


Figur 35.Konstruktion med plastmatta som tätskikt under keramiskt ytskikt.


Följande krav ställs på utförandet av tätskiktsfolier som tätskikt under keramik på golv och vägg. 8.3.1 Tätskiktsfolie kan användas: • På massiva konstruktioner, till exempel betong och lättklinker.


Viss förbehandling kan dock krävas. • På sugande skivmaterial. • På fukttålig våtrumsskiva, om det finns dokumenterad kompatibilitet mellan tätskiktet och skivan. • På icke sugande underlag då leverantören föreskrivit en särskild metod. • Där det ställs krav att tätskiktet ska gå att delreparera. Kontrollera möjligheten till delreparationer enligt leverantörens dokumenterade monteringsanvisningar.


8.3.2 Tätskiktsfolie ska INTE användas: • I utrymmen med tillskjutande fukt, till exempel i källare i äldre hus utan kapillär- brytande skikt.