Utrymme inne på vind som utgör tillträde till tak Pacera uppgång till vind från trapphus och liknan- de så nära tillträdeslucka som möjligt. Dock inte så att olämpliga fallrisker åstadkoms. Allmänt höjdmått :


• Minst 2,1 m i flerfamiljshus och kommersi-  ella byggnader.


• Minst 1,4 m i villor. Höjd vid hinder: 1,2 m (max sträcka 200 mm). Maximal ”tröskelhöjd” 600 mm. Vid höjder på tröskel över 0,5 m ska fast trappa, stege eller motsvarande finnas.


Allmän bredd : Minst 700 mm. För transportväg till driftsutrymme gäller: 1,3 meter. Redovisad vindstege och lucka ställer högre krav på stegbredd och öppningsmått än standard EN 14975:2007 + A1:2010.


Standarden EN 14975: Vindslucka och vindstege, måste uppdateras utifrån här ställda krav. Alternativ kan Sverige söka avvikelse från gällan- de EN-standard.


• Stegbredd 300 mm  (Standarden anger minst 240 mm) • Steghöjd 230-300 mm.


• Plats för fot 150 mm innanför steg.  (Mäts från centrum stegyta) • Öppningsmått ska vara minst 700 x 900 mm.  (Anges inte i ovan nämnd standard)


Montera handledare på vinden för att underlätta tillträde till/från vinden. Montera förankringsögla för personlig fallskydds- utrustning i överkant av uppstignings- öppning. Kan vara samma som handledare.


Vid behov monteras räcke 500 mm runt vinds- lucka för att ge stöd vid uppstigning och minska risken för att ramla ner i öppen lucka.


Min 2,1 m (Enbostadshus min 1,4 m) Bredd vid hinder : Minst 600 mm (maximal sträcka 200 mm). För transportväg till driftsut- rymme gäller: Fri passage med mindre börda - bör vara minst 800 mm, till exempel vid pelare och dörröppning. För skrymmande och tyngre utrust- ning behövs fri dörrbredd 1,0 - 1,2 meter.


Bredd gångväg på vind : 350 mm med 20 mm kant alternativt 500 mm. Transportväg till driftsutrym- me ska ha bredden 1,0 meter.


Övriga krav: God belysning särskilt vid hinder och vid uppstig- ningsställen.


Byggnadsdelar som finns i anslutning till tillträ- desled på vind ska vara fria från utstickande spik, skruv och vassa kanter etcetera, som kan skada passerande.


Tillträdeslucka 700 x 900 mm Fast monterad stege eller lös stege till fast monterat glid- skydd Plant golv minst 800 x 800 mm


Plattform med fri yta 800 x 800 Figur 5. Tillträde till tillträdeslucka vid högre höjder än 1,8 m. Figur 4. Plats nedanför stege till tillträdeslucka. Tillträde till tillträdeslucka


Fast stege eller trappa upp till tillträdeslucka alter- nativt lös stege med fast glidskydd ska finnas när nivåskillnaden mellan vindsplan och nedre kanten på tillträdesluckan är mer än 0,5 m. Stegen ska antingen uppfylla standarden EN 131 eller vara av trä och utföras enligt AMA-HSD.188. Stegar inomhus ska vara utförda av hyvlat virke av gran lägst sort G4.1 eller G2-1 enligt standarden SS-EN 1611-1 och dimensioneras enligt tabell. Eftersom stegar upp till tillträdeslucka inte får vara längre än 1,8 meter ska stegen minst göras av dimensio- nerna:


• Sidstycke 34 x 70 mm • Stegpinnar 34 x 58 mm. • Sammanfogningar ska skruvas. Stegpinnar  ska fällas in minst 10 mm i sidstyckenas  framkant.


• Större kvistar ska undvikas av säkerhetsskäl.


Är nivåskillnaden mellan vindsplan och lucksar- gens nedre överkant mer än 1,8 m ska vilplan/av- ställningsplan finnas ca 1,8 m nedanför lucksar- gens inre överkant. Dock får höjden vid tillträde till plattformen inte underskrida 1,8 meter. (Se sid 8). Vilplanets storlek ska vara minst 800 x 800 mm eller 700 x 900 mm och ha skyddsräcken med höjd minst 1,0 meter. Skyddsräcket ska ha minst överledare och mellanledare. För högre höjder än 5 meter mellan vindsplan/golv etc. och vilplanets ståyta, ska trappa med skyddsräcke eller fast stege med fallskydd (vajer/skena) anordnas. Tillträde via vind och tillträdeslucka


Figur 6. Tillträdesluckans mått vid rak placering. Figur 7. Tillträdesluckans mått vid vriden placering. Tillträde till vind via vägglucka på byggnads gavel


Tillträde till vind kan ske med lös stege via vindslucka på byggnadens gavel eller annat ställe. Maxi-mal uppstigningshöjd är 5 meter och i underkant vindslucka ska finnas fasta glidskydd, enligt SS 831342:2014, (klara 1,5 kN, 150 kg) för den lösa stegen. Stegen ska ha anpassad längd och uppfylla standarden EN 131. Glidskydd enligt SS 831342:2014 innebär att skyddet klarar 1,5 kN (150 kg) belastning från stege utan att lossna. Befintliga, redan monterade, glidskydd som uppfyller äldre standarder och är i bra skick, accepteras upp till uppstigningshöjd 4 meter.


Utrymme på vind som inte utgör tillträde till tak men har skor- stensstock som ska besiktigas vid brandskyddskontroll


Vindar som inte utgör tillträdesled till tak men ska vara tillgängliga för inspektion (brandskyddskontroll) av skorsten, ska ha motsvarande höjd och bredd som vindar enligt ovan på de delar av vinden som krävs för att inspektera runt skorstenen.  Det ska även finnas säkert tillträde på motsvarande sätt som ovan.


Tillträdeslucka och vägglucka Tillrträdeslucka vid ny- och ombyggnad Öppningsmått bredd minst 700 mm och höjd (i takfallets riktning) minst 900 mm. Vid snedställd tillträ- deslucka (45 grader) är minimimåttet 800 x 800 mm. Öppnings- och uppställningsanordningar får inte inkräkta på öppningsmåttet. Tillträdesluckan ska uppfylla SS 831334: 2015 ( Revidering påbörjad 2015 ).


Befintliga takluckor : Ska vara minst 600 x 600 mm. Takluckor med mindre mått måste bytas ut i sam- band med nästa besiktning/användning.


Flerbostadshus och kommersiella byggnader Villor Figur 9: Acceptabelt vid befintlig tillträdes- lucka: Stege på vind med tillträdes- lucka


Figur 10. Vid nyproduktion och större ombyggnad: Gångbrygga med räcke vid tillträdeslucka Figur 8. Fri höjd till tillträdeslucka.


Befintlig tillträdeslucka på tak Minimimått för placering av befintlig tillträdeslucka är överkant (insida) tillträdeslucka till ståyta på vind > 1,0 m. Vid lägre mått måste tillträdesluckan byggas om eller flyttas.


Tillträdeslucka vid ny- och ombyggnad Bredd minst 700 mm. Höjd att eftersträva 1,8 m, (dörr), dock minst 1,2 m. Placering så att tröskelhöjden är 200 – 400 mm. Vid höjder på tröskel över 500 mm ska fast trappa, stege eller motsvarande finnas. Placering av tillträdeslucka till tak


Vid ny- och ombyggnad ska eftersträvas att över- kant tillträdeslucka (insida) är minst 1,8 m ovanför ståyta inne på vind. I småhus kan höjden 1,2 m accepteras. För tillträde upp genom luckan behövs fast trappa eller stege alternativt anpassad lös stege och fast glidskydd i de fall ”tröskelhöjden” är > 500 mm. Överstiger uppstigningshöjden 1,8 meter ordnas ytterligare plattform enligt mått ovan. Plattformen måste vara minst 700 x 900 mm alternativt 800 x 800 mm och ha skyddsräcke, höjd ≥ 1,0 meter, vid öppen kant.


Höjd för tillkomst till tillträdeslucka från vind. Fast stege eller lös stege och fasta glidskydd ska finnas när uppstigningshöjden är högre än 500 mm. Se bild i avsnittet ”Utrymme inne på vind …”. Tillträdeslucka från vind till tak


> 0,5 m krävs trappa/steg 350 Figur 11. Väggplacerad tillträdeslucka, mått insida.


Figur 12. Väggplacerad tillträdeslucka med räcke m.m. på utsida. Befintlig tillträdeslucka Bredd minst 600 mm och höjd minst 900 mm. Placering ska vara så att överkant öppning inte understiger 1,0 m. Vid tröskelhöjder > 500 mm ska fast trappa, stege eller motsvarande finnas. På taken kan lämpligen gångbrygga eller fast takstege monteras i anslutning till luckan.


Väggluckans hörn närmast takytan ska placeras minst 300 mm, mätt vinkelrätt mot takytan.


Takluckor och väggluckor ska vara fri från utstickande spikar, skruvar och vassa kanter etcetera som kan skada passerande. Öppnings- och uppställningsanordningar får inte inkräkta på öppningsmåttet.


Tillträde till driftsutrymmen: För tillträde till driftsutrymme, ska bredden på dörröppning vara 800 mm och höjden 2,05 m. Korrido- rers bredd ska vara 1,3 m med minst 800 mm bredd vid begränsade hinder.


Trappa och ramp som är högre än 500 mm ska ha handledare. Räcke i trapplöp ska vara minst 900 mm högt. Är fallrisken stor (>3m) ska räckets höjd  vara minst 1,1 m.


Kraven finns även beskrivna i BBR 21.3:42 samt i skriften Rätt arbetsmiljö för VVS-montörer och driftspersonal utgiven av VVS Företagen (april 2012). Tillträde via vind och tillträdeslucka på vägg


Figur 13. Räcke 500 mm vid takfönster. Figur 14. Räcke 500 mm vid tillträdeslucka.


Figur 15. Räcke 500 mm vid yta som inte bär personlast. Figur 16. Brandventilator med galler. Tillträdeslucka, inspektionslucka och takytor som inte bär personlast


Räcke kring tillträdeslucka har funktionen att vara ett stöd/handledare vid uppstigning och nerstigning ur/i tillträdesluckan. Räcket ska uppfylla kraven i SS 831333:2014. Dessa är 500 mm höga och kan utgöra för- ankring av personlig fallskyddsutrustning. Äldre räcken kan behöva styvas upp för att ge tillfredställande stabilitet. Detta räcke är avsett att monteras vid ytor som inte klarar personlast eller av andra skäl inte får beträdas. I vissa fall kan en riskanalys leda fram till att skyddsräcke (minst 1,0 m högt) bör an- vändas.


För takytor som inte bär personlast innanför räcken ska det finnas fasta och tydligt uppsatta varningar vid uppstigningsstället. Vid behov ska takplan/ritning finnas. Räcke kring luckor och svaga takytor VARNING Fallrisk!


Figur 17.    Figur 18. Mått och placering av lös stege/markstege. Stegen ska avsluta upptill minst 1 m över glidskyddet för att ge stöd vid övergång till/från takstege. Takstegen förses vid behov med handledare. Lös stege (markstege) Uppstigningshöjd ≤ 5 m under förutsättning att följande är uppfyllt


Fast glidskydd vid takfot/takkant godkänt enligt standard SS 831342:2014. Den ska vid provning inför typprovning klara 1,5 kN (150 kg) utan att stegen lossnar. Vid provning av befintliga glidskydd hängs en stege upp i glidskyddet och personen hänger med hela sin vikt i stegen utan att glidskyddet eller stegen lossnar. Därvid ska heller inga allvarliga bestående deformationer uppstå.


Notera: Att lös stege/markstege får användas vid nivåskillnad från takkant till mark upp till 5 m, anses inte som ett lägre krav än tidigare (Boverkets krav - 4 m) då att det finns följdkrav på starkare glidskydd (SS 831342:2014) och att klättring i fasadsstege anses obehagligt, mer riskfyllt och med sämre ergonomi.


Den lösa stegen/markstegen ska vara godkänd för aktuell användning • Uppfylla SS-EN 131, lättmetall eller annat lätt material.


• Högsta tillåtna vikt 20 kg. • Längd (m) om den står vid sidan av takstege (höjd takkant-mark) x 1,1 + 1. • Längd (m) om den står rakt under takstege (höjd takkant-mark) x 1,1.


• Om stegen är tvådelad ska den vara låsbar och isärglidning förhindrad.


• Fri från skador. • Utöver detta rekommenderas, särskilt om ensidigt glidskydd används, att stegen om möjligt  förses med stegbreddare med nivåreglering.


Figur 19. Glidskydd, ensidigt. Figur 20. lidskydd, hel bredd. Figur 23. Markstege kan också placeras rakt under en takstege. Figur 22. Test av glidskyddets hållfasthet. Fast monterat glidskydd för lös markstege


Befintligt fast glidskydd, godkänt enligt tidigare standard SS 831342 Utgåva 2 och äldre (1 kN med små deformationer), får användas på uppstigningshöjd upp till 4 m. Fasta glidskydd kan testas på plats genom att person 80-100 kg hänger i stege som hänger i glidskyddet. OBS! Det kan finnas risk för att glidskyddet och andra detaljer rasar ned vid testet. Använd därför alltid skyddshjälm! Traditionella enkelstegar enligt EN 131 eller motsvarande och som är i godtagbart skick godtas.


Befintliga glidskydd (standarder tidigare än 2014) får endast användas till max 4 meters uppstigningshöjd till takkant. De ska vid provning klara en hängande last på ca 0,8 kN (till exempel person 80-100 kg som hänger i stege som hänger i glidskyddet) utan be- stående deformationer och utan att stegen glider av glidskyddet. De ska även kunna förhindra glidning i sidled i båda riktningar. Glidskydd som inte klarar dessa krav ska bytas ut.


Glidskydd för lös stege ska normalt place- ras så att den står vid sidan av takstegen i direkt anslutning till denna. Vid taklut- ning över 45 grader får glidskyddet place- ras så att den lösa stegen står rakt under takstegen. Den lösa stegens längd mellan nedre än- dan och översta steget ska då vara: Nivåskillnad från takkant till mark x 1,1 och översta stegpinnen ska placeras i glid- skyddet.


Ensidiga glidskydd ska vara monterade så att anliggande stege ej kan vippa, det vill säga stegens båda stegsidor ska ligga an mot takkant eller motsvarande. Stegbred- dare med nivåreglering rekommenderas på markstege.


Figur 25. Fasadstege med fallskydds- skena samt fast glidskydd för markstegen. Figur 24. Handledare. Fasadstegar vid ny- eller ombyggnad ≤ 8 meter nivåskillnad från takkant till mark


Stegen ska uppfylla SS 831340 ( Revidering påbörjad 2015 som ska göra det möjligt att förankra personlig fallskyddsutrustning. )


Helst ska skena/vajer ansluta till takstegens fall- skyddssystem så att man slipper omförankring. Ryggskydd anses inte utgöra tillräckligt fall- skydd. Fasadstegen ska nertill avslutas ca 3 m ovan mark för att minska risken för obehöriga att ta sig upp på fasadstege och tak. Tillhöran- de lös stege ska vara anpassad till fasadstegen där det ska finnas fasta glidskydd för den lösa stegen/markstegen. Den lösa stegen ska förva- ras så att obehöriga kan använda den. På in- hägnat område får fasadstegen gå ända ner till mark. Nedersta steget ca 300 mm från mark.


För ökad säkerhet vid övergång till takstege, gångbrygga eller tak ska det fria horisontel- la avståndet mellan dessa handledare ska vara minst 600 mm. Handledare ska antingen vara monterad på takstege, gångbrygga på taket eller på själva taket, eller vara monterad på fasadstege och då vara sammanbunden med anordning på taket.


Fasadstegens ska monteras så att dess översta stegpinne hamnar ca 30 mm över takkant eller motsvarande för att godtagbart stöd ska finnas för foten.


När uppstigningshöjden är mindre än 5 meter rekommenderas lös stege och fast glidskydd. Fasta vertikala stegar, fasadstegar


Figur 26.   Förankring med stegkrokar i dubbla kopplingslinor. Fasta vertikala stegar, fasadstegar Befintliga fasadstegar > 4 meter och ≤ 8 meter nivåskillnad från takkant till mark


Stegen ska uppfylla SS 831340 och kan ha ryggskydd enligt samma standard men måste dessutom kom- pletteras med fast, vertikalt, styvt eller flexibelt fallskydd av skena eller vajer om uppstigningshöjden är mer än 5 meter. ( Revidering av standarden påbörjad 2015 )


Äldre förankringsanordningar enligt EN 795 typ C kan förekomma. Dessa ska normalt då vara infästade i byggnadens stomme med egen infästning, alltså inte i fasadstegen.


Befintliga äldre fasadstegar är inte konstruerade för att utgöra förankrings- anordning för personligt fallskydd, till exempel stegkrokar i dubbla kopplings- linor, varför förfarandet enligt nedan är nödvändigt.


Det är tillåtet att en person, på så säkert sätt som möjligt, tar sig upp till takets nock och där monterar en fast förankringsanordning, i vilken man sedan kan montera en fast eller tillfällig förankringslina eller motsvarande.


0,5 m vid taklut- ning 25-45° 1,0 m vid taklut- ning 0-45° Handledare, låglutande tak Handledare, branta tak


Handledare, låglutande tak Handledare, branta tak Figur 27.      Figur 28. Skyddsräckets höjd vid olika taklutningar. Skyddsräcke 1,0 m kan användas även vid taklutningar över 30 grader under förutsättningen att det finns mellanledare på halva skyddsräckets höjd. Takstege, taksteg


För förflyttning till och från uppstigningsställe, tillträdeslucka, fasadstege, lös stege etc och till taknock eller anordning på taket. De kan även behövas för att ta sig ner till och upp från takfot på tak som lutar > 18 grader vid arbete vid takfot såsom tillsyn av vattengångar och takskottning.


Takstege ska finnas • Då taklutning > 6 grader (vissa gångbryggor kan användas upp till 12 graders taklutning eller mer,  se respektive tillverkares monteringsanvisning) och


• Då nivåskillnad takkant till mark överstiger 2 m och nivåskillnad från nock till mark överstiger 3 m.


Takstege ska uppfylla SS-EN 12951:2004, Klass 2  (Avsedd för att förankra personlig fallskyddsutrustning).


Fallskydd: • Skyddsräcke (1 meter högt) eller lägre (se figur 27) vid ena sidan av takstege.


• Vid taklutning < 30 grader ska skyddsräcket vid takstegen vara minst 1 m högt och vid taklutning från 25 till 45 grader, kan ett 500 mm räcke användas, för att räknas som tillräckligt fallskydd. Höjden ska räknas vinkelrät mot takytan från centrum trampyta på stegens steg till överkant räckesledare. Skyddsräcke (1 m högt) med överledare och mellanledare får användas vid taklutningar brantare än 30 grader.


• Om takstegen har skyddsräcke får avståndet från takstegens topp till gångbrygga med skyddsräcke (eller motsvarande) nedanför, vara högst 4 meter, mätt i takfallets riktning, när taklutningen överstiger 30 grader. Vid lägre taklutning finns inga begränsningar för takstegens längd.


• Vid taklutning > 45 grader måste personlig fallskyddsutrustning användas även om räcke finns. På takstegar brantare än 45 grader ska det dessutom finnas möjlighet att hålla sig i stegens sidor eller att det finns en handledare vid stegsidan.


Maximal längd på takstege, vid taklutning >30° = 4 m Figur 29. Tillträdeslucka, gångbrygga och takstege med skyddsräcke.


Figur 30. A - Gångbrygga B - Taktrappstege (Typ B enl EN 12951) C - Takpinnstege (Typ A enl EN 12951) Skyddsräcke vid takstege och tillträdes- lucka vid taklutning <30 grader.


Om skyddsräcke/räcke enligt ovan saknas ska personligt fallskydd användas och för- ankras enligt nedan:


• Fast, styvt eller flexibelt, fallskyddsys- tem (skena eller vajer) (möjliggör för- flyttning utan omkoppling men låser vid fall)


• Förflyttning med dubbla kopplingslinor. Förutsätter att takstegen är avsedd för förankring av personlig fallskydds- utrustning.


Takstegens utformning Takpinnstege (Typ A enligt SS-EN 12951) kan användas från taklutning 25 grader och brantare.


Taktrappstege (Typ B enligt SS-EN 12951) har 80 mm djupa steg och kan användas vid taklutning från 8 grader och brantare. Möjligheter att hålla sig i sidostycken (handledare/lejdare) eller stegpinnar ska finnas vid 45 graders lutning och brantare.


Gångbrygga kan ofta användas upp till 12 graders taklutning och mer. Det är respektive tillverkares godkännande som gäller som maxlutning.


Bärläktssteg eller andra typer av enskilt monterade steg, som utgör tillträdesled på tak, ska alltid monte- ras rakt ovanför/under varandra, vinkelrätt mot nock. De ska vara typgodkända av SITAC/SP. Normalt är dessa endast godkända upp till 4 meters fasadhöjd. Lutning i sidled max 3 grader och trappsteg max 6 grader i gåled. Denna typ av steg måste kompletteras med fast monterat, styvt eller flexibelt, fallskydds- system (skena eller vajer). Detta eftersom det annars inte är möjligt att vara förankrad vid förflyttning på taket. För småhus med fallhöjd ≤ 7 meter krävs inget fast fallskydd utefter takstege. Vid servicearbete som kräver mer än en uppstigning vid samma tillfälle krävs att förankringsanordning monteras vid nock om detta inte redan finns. En förankringslina med glidlås kan sedan förankras i denna förankringsanordning. Förankringslinan ska nå ända ner till mark och vara lätt fastgjord nertill för att glidlåset ska fungera till- fredställande.


Figur 33.       Figur 34. Avstånd mellan gåbara enheter, ”klivavstånd” samt möjligheter att förankra sig. Figur 31. Takstegens placering. Figur 32. Övergång mellan fasadstege och takstege.


Befintliga takstegar som enbart är infästade upptill eller hänger över nock tillåts ej. Dessa måste bytas ut eller fästas in innan ytterligare användning. Nya infästningar monteras minst både upptill och nertill med för typ av stege godkänd infästning. Takstegar smalare än 300 mm mellan stegsidor tillåts ej.


Takstegar och taksteg får inte monteras närmare en takkant, gavel etc än 1 m eller närmare än 350 mm mot en vägg eller annat hinder, räknat från takstegens mitt. Placeras takstegen närmare än 1 m från takkant krävs skyddsräcke på stegens utsida.


Dimensionering av takstegars infästning till tak utifrån aktuella snölaster ska ske. Vid behov ska ytterligare infästningar eller montering av snörasskydd i anslutning till stege monteras. Observera att i monteringsanvisningar till vissa takstegar anges att två intilliggande infästningar till stegen inte får hamna på samma plåt eller dylikt.


Avstånd i sidled, horisontellt, vertikalt eller snett mellan två delar i ett tillträde (två stegar, stege/ takbrygga, etc.) får inte överstiga 450 mm. Detta motsvarar ett ”klivmått” på cirka 600 mm.


Horisontell tolerans ±3° Gångbrygga med skyddsräcken på båda sidor vid avstånd < 1 meter från taknock. Accepterad lutning. Vissa gångbryggor kan klara högre lutning enligt tillverka- rens monteringsanvisning.


Gångbrygga placerad minst 1 meter nedanför nock  och med skydds- räcke (minst 1 m högt) anses ge tillräckligt skydd mot fall.


Gångbrygga mindre än 1 m ner från nock eller inte försedd med skyddsräcke enligt fig 36 och 37, utgör inte tillräckligt fallskydd och kräver att man kan förankra sig i t.ex hori- sontell skena eller vajer kontinuerligt vid för- flyttning. Gångbrygga på tak


Gångbrygga ska finnas på tak för förflyttning och förankring av personlig fallskyddsutrustning vid besiktning, underhåll och tillträde till anordningar då


• Taklutning > 6 grader. Även vid lägre lutningar om hala eller ömtåliga material och frekvent användning. Till hala material räknas särskilt rostfri plåt, aluzink och duktak. Snö, frost, is, kyla och blöta ytor försämrar kraftigt friktion mellan sko och underlag. Ska anordning kunna nås vid dessa situationer ska gångbrygga finnas.


• Fallhöjd överstiger 2 meter Gångbryggan ska minst uppfylla kraven i SS-EN 516:2006, klass 2 (avsedd för förankring av personlig fallskyddsutrustning), och typ B (bredd 350 mm och upphöjda kanter).


0,5 m vid taklutning 25-45° 1,0 m vid taklutning 0-45° På byggnader med fallhöjd från nock till mark upp till 7 meter kan gångbrygga utan skyddsräcke eller fast monterat, horisontellt fallskyddssystem användas. På byggnader med fallhöjd från nock över 7 meter ska skyddsräcke eller fast monterat, horisontellt fallskyddssystem användas. Skena eller vajer kan för förflytt- ning vara monterat på in och/eller utsida av gångbrygga. Vid användning av skena/vajer för arbete utanför gångbrygga bör denna vara monterad på samma sida som arbetet sker alternativt att den placeras så att dubbelsidig användning är möjlig. På kortare sträckor av gångbrygga än 5 meter kan vajer/skena uteläm- nas. Förankring sker då med dubbla kopplingslinor eller motsvarande direkt i gångbrygga. Vid låglutande tak och fallrisk över takkant är eliminerad kan måttet ökas något.


Skyddsräcke innebär att man kan gå på gångbryggan utan att behöva vara förankrad med personlig fallskydds- utrustning. Skyddsräcke ska vara monterat så att avstånd insida skyddsräcke och centrum gångbrygga är ca 350 mm.


Om fallskydd saknas på gångbryggan ska arbete eller förflyttning på gångbryggan ske med personligt fallskydd med dubbla kopplingslinor så att man är förankrad under hela vistelsen. Alternativt kan lång förankringslina med glidlås (längdjustering) samt några karbinhakar användas.


På alla byggnader ska takstege och/eller gångbrygga alltid finnas som tillträdesled till anordningar på taket med behov av service och underhåll, en gång om året eller oftare, om taklutningen är >6 grader eller vid hala ytskikt. Vid taklutning >15 grader ska gångbrygga även finnas för annan förflyttning i sidled på tak.


På tak till enbostadshus eller motsvarande storlek krävs tillträdesled i form av takstege och gång- brygga på taket till anordning som kräver service och tillsyn om taklutningen är >6 grader. I övrigt krävs att det finns möjlighet att kunna förankra sig vid vistelse på andra delar av taket vid tillsyn och mindre åtgärder på tak som exempelvis rengöring, rensning, takskottning och byte av enstaka takpannor.


Förankringsanordning kan, oberoende av taklutning, utgöras av nockräcke och/eller vajer/skena. Förankringsanordningen kan avslutas ca 2 meter från gavel.


För småhus med fallhöjd ≤ 7 meter krävs inget fast fallskydd utefter takstege. Vid servicearbete som krä- ver mer än en uppstigning vid samma tillfälle krävs att förankringsanordning monteras vid nock om detta inte redan finns. En förankringslina med glidlås kan sedan förankras i denna förankringsanordning. För- ankringslinan ska nå ända ner till mark och vara lätt fastgjord nertill för att glidlåset ska fungera tillfred- ställande.


2 m Takstege eller taksteg Glidskydd vid takfot Markstege Nockräcke


Steg- breddare ≤5 m uppstig- nings- höjd Figur 41. Minimikrav på småhus utan anordningar med servicebehov. Tillträde till anordningar som kräver tillsyn och service. Takstegar och gångbryggor med fall- skyddssystem, vajer/skena. Anordningarna utgör även förankringsanordning vid arbete på tak och vid takfot/takkant. Minimikrav – småhus


Minimikrav på enbostadshus och andra små byggnader med nivåskillnad takkant till mark > 2 meter. Vid låglutande tak < 6 grader, krävs normalt inte takstege. Vid låglutande tak kan förankringsöglor, med maximalt 5 meters mellanrum placerade mitt på taket, ersätta nockräcke. Det ska dessutom finnas förankringsöglor i takhörn, 2 meter från respektive takkant, vid taklutningar under 25 grader.


Förankringsöglorna kan ersättas av ett snörasskydd som monteras längs med takfoten. På småhus med sluttande tak (>6 grader) och högst 7 meter till nock, ska minst finnas tillträde till tak och förankringsmöjlighet för säker förflyttning på tak för tillsyn och underhåll av tak och vattengångar. Glidskydd för markstege, takstege eller taksteg och förankringsmöjlighet i nock i form av till exempel nockräcke. Nockräcke eller motsvarande bör avslutas ca 2 meter från gavel. Finns anordning som ska underhållas, skorsten och dylikt, ska dock gångbrygga finnas fram till denna.


Plattform minst 350 x 350 mm 600 mm eller enkelsidigt räcke Figur 43. Plattform på större skorstenar. Figur 44. Plattform (ståplatta) på rörskorstenar. Figur 42. Plattform på skorsten. Plattform på/vid skorsten eller annan anordning


Arbetsplattformens placering ska vara mellan 500 - 900 mm under skorstenens överyta (krönet). Djupare skorstenar (där man ska sträcka sig för att nå kanal) ska ha högre placerad arbetsplattform, närmare 500 mm under skorstenens krön. Mindre skorstenar, till exempel rörskorstenar, bör ha arbetsplattformen längre ner, närmars 900 mm under skorstenens krön.


Plattformens djup ska vara minst 350 mm (räknat ut från skorsten). Centrum arbetsplatt- form ska vara minst 350 mm ut från skorstens- ytan. Skyddsräcken ska kunna utgöra förankrings- punkt för personlig fallskyddsutrustning.


För mindre skorstenar, till exempel rörskorstenar, kan stege med ståplatta, minst 350 mm bred och minst 350 mm djup, användas. Denna platta ska sitta närmare 900 mm under skorstenens krön vid exempelvis plåtskorstenar/kaminskorstenar och liknande.


Ståplattan får inte hindra uppstigning (inte sticka ut utanför stegpinnarna nedanför). Stegen upp till ståplattan får inte luta negativt, däremot mellan 70-90 grader positivt. Permanent arbetsplattform


Figur 46. Förankring i godkänt skyddsräcke. Figur 45. Exempel på stor skorsten med skyddsräcke runt arbetsplattform. Tillträde via fast stege med ske- na/vajer för för- ankring av per- sonlig fallskydds- utrustning.


För stora skorstenar (bredd och djup större än 800 mm) kan överytan/skorstenskrönet utgöra ståytan. Därvid ska krönet omgärdas av skydds- räcke (utarbetande av standard pågår). Stege ska leda ända upp till skorstenens överyta/ståyta. Om arbetsplattform eller gångbrygga finns på höjden 0,5 m under krönet kan stege för denna del ute- lämnas då man antas kunna kliva upp.


Öppningsmått i skyddsräcket minst 600 mm. Till- trädesled via fast stege med fallskydd. På alla skorstenar ska finnas förankringsmöjlig- het för personlig fallskyddsutrustning för tillträde till skorsten och på skorsten. Förankringsmöjlig- het ska även finnas för arbetssituation i höjd med skorstenens krön eller högre. Förankringspunkten ska klara kraven på dynamiskt fallprov enligt EN 516 Gångbrygga, eller statisk last på 10 kN (1000 kg). Befintliga skorstenar ska vid behov komplet- teras med förankringsmöjlighet. Dessa ska om möjligt vara placerade i anslutning till skorstenens krön eller högre.


Skyddsräcke på arbetsplattformar ska vara minst 1,0 m högt och placeras så att de inte hindrar ar- bete stående på plattform. Skyddsräcket ska ha minst överledare och mellanledare. Det ska place- ras så att insida skyddsräcke är cirka 350 mm från arbetsplattformens centrumlinje. Det ska även finnas skyddsräcke på plattformens ändar. Öppning i skyddsräcket för uppstigning ska vara ca 600 mm. Arbetsplattform som sitter


> 500 mm upp från takytan mätt vid ytterkanten av arbetsplattformen/gångbryggan eller sitter på skorstens utsida (mot takfoten) eller närmare gavel än 2 meter ska vara försedd med skyddsräcke med höjd >1 m.


På arbetsplattformar, ståplattor, gångbrygga intill skorsten eller annan anordning ska finnas hand- ledare och förankringsanordning (till exempel förankringsögla) för personligt fallskydd, för att kunna ha stöd och ta tag i vid tillträde samt kunna vara förankrad vid arbete.


Motsvarande krav ställs även på plattformar på tak för andra anordningar som kräver tillsyn och underhåll, till exempel master, antenner, ventilationsanläggningar och solpaneler. Permanent arbetsplattform


Förankringslina 2,8 m lång Förankrings- anordning Figur 47. Arbete nära takhörn och lång förankrings- lina kan vara en olycksrisk. Figur 48. Säker förankring.


Figur 49. Pendelrisk vid takhörn och gavel. Vid fall kan man teoretiskt hamna 800 mm under takkant. Pendeleffekt är ett annat problem som måste beaktas även om statistiken ännu inte visar på ett stort problem. Tillgängliga förankringsmöjligheter på tak ska minimera risken för sneddrag i säkerhetslinan. Förankringsanordningar i form av hori- sontella eller lutande vajer-/skensystem minskar risken för sneddrag. Kan sneddrag inte undvikas, till exempel vid takets hörn, ska den vara så liten som möjligt. I dessa sammanhang har ett maxi- malt avstånd på 2 meter in från takets kanter valts. Detta ger en så kallad pendelhöjd på 800 mm. Helt klart är dock att all vistelse på i princip alla tak innebär fallrisk! Personlig fallskyddsutrustning som klarar att fånga upp en fallande person ska alltid användas. Den personliga fallskyddsutrustningen ska innehålla falldämparfunktion.


Här föreligger risk för fall över takkant vid hörn med pendelrisk som följd. Förankring ska ske i förankringspunkt som ligger ca 2 m in från res- pektive takfot/takkant. Alternativ kan två förank- ringspunkter förhindra fall över takets gavelsida, till exempel en vid nock och en vid takfot. Befint- liga tak ska kompletteras med förankringsögla vid hörn. Snörasskydd eller takfotsräcke kan använ- das som extra förankringsanordning för att för- hindra pendlingsfall över gavelkant.


Taklutning > 27 grader Här vistas man utanför plana gåytor (gångbryg- gor och takstegar), på hala och lutande takmate- rial. Det ska finnas förankringsanordningar högre upp på taket så att pendelrisk vid vistelse nere vid takfot minimeras. Förankringsanordning ska kla- ra statisk last på 1,5 kN (150 kg) utan beståen- de deformation och klara ett fall (100 kg styv vikt faller 2,5 m) eller en statisk last på 10 kN (1000 kg). Förankring kan ske vid nock ca 2 meter från gavelkant. Den branta taklutningen (< 27 gr) eli- minerar pendelrisken vid fall över gavelkant under förutsättning att förankringspunkten är minst 2 meter in från gavel. Pendeleffekt


Permanenta förankringsanordningar för personligt fallskydd


Permanenta förankringsanordningar på sluttande tak >6 grader Vid ny- och ombyggnad och för att öka effektivitet vid tillträde och arbete på tak ska förankringsanord- ningar för personlig fallskyddsutrustning utformas så att kontinuerlig förflyttning ska kunna ske i så stor utsträckning som möjligt, det vill säga horisontell, sluttande och vertikala fallskyddssystem, styva eller flexibla (skena eller vajer). I väntan på att fallskyddssystem enligt ovan tas fram för alla situationer och monteras med kontinuerlig förflyttningsmöjlighet som grund, kan förflyttning och arbete ske med befint- liga anordningar som förankringsanordningar och med personlig fallskyddsutrustning innefattande dubbla kopplingslinor. Detta är oftast en förutsättning för att kunna vara så kallat ”löpande förankrad” enligt föreskriften AFS 1991:3 Byggnads- och anläggningsarbete.


Förankringsanordningar ska monteras så att pendelrisk minimeras. Riskanalys ska genomföras för aktuella arbetsmoment och situationer. Grundtanken är att följande ska uppnås:


• Hörn på tak ska kunna nås utan oacceptabla pendlingsrisker  – med en justerbar kopplingslina förankrad max 2 meter in från någon takkant eller  – med dubbla kopplingslinor (till exempel en lång justerbar och en kort justerbar).


• Takfot på sluttande tak med max 30 graders sneddrag för att minska pendelrisken. • Alla takkanter ska kunna nås med en 10 meter lång säkerhetslina som kan anpassas  efter takkanten så att pendelrisken minimeras.


På sluttande tak kan förankring ske i befintlig och nyligen besiktigad utrustning • Gångbrygga


– enligt äldre standard.  – enligt SS-EN 516:2006, Klass 2, typ B. Revidering påbörjas 2015.


• Takstege  – enligt äldre standard.  – enligt SS-EN 12951:2004, Klass 2. Revidering påbörjas 2015.


• Nockräcke enligt SS 831331. Finns även med vajersystem.


• Separata vajer- eller skensystem enligt EN 795 (gällde tidigare, ny under utveckling). • Snörasskydd (snöräcke) enligt SS 831335., när de är placerade uppe på taket och vid takfot. Lämplig som extra förankringspunkt vid arbete nära gavelkant. • Förankringsögla (fästögla) EN 795 (gällde tidigare).


• Räcke kring uppstigningsluckor enligt SS 831332. • Arbetsplattformar på skorsten.


Ovanstående får användas under förutsättning att de är monterade enligt monteringsanvisning och underhållits på betryggande sätt, besiktigats och ansetts vara i godtagbar kondition. Permanenta förankringsanordningar (>6°)


Förankringslina med karbinhake vid extra förank- ringsögla Gångbrygga med vajer Förankring minst 2 m in från gavel


Figur 50. Förankring mot pendlingsfall, låglutande tak. Figur 51. Förankring mot pendlingsfall, brantare tak.


Hörn på tak med lutningar < 25 grader utgör en stor risk för pendelfall vid användning av säkerhetslina. För att minska denna risk ska det antingen finnas


• Horisontellt förankringssystem (vajer/skena) placerat ca 2 meter från takkant. • Snörasskydd (takfotsräcke) vid takfot eller ca 2 meter från takfot eller


• En förankringspunkt (förankringsögla) placerad ca 2 meter in från gavel vid respektive takfot. Vid taklutningar >25 grader minskar risken för att pendla nära gavelkant, under förutsättning att förank- ringslinan är förankrad vid nock, minst 2 meter in från gavelkant. Extra förankringsögla vid hörn kan då utelämnas.


Figur 53. Horisontellt fallskydds- system 4 m från tak- kant, med förankrings- öglor 2 m in från takets hörn.


Figur 54. Horisontellt fallskydds- system vid nock samt förankringsöglor 2 m in från takets hörn. Figur 52. Horisontellt fallskydds- system 2 m från tak- kant. Extra förankrings- ögla krävs inte. Permanenta förankringsanordningar på låglutande tak ≤ 6 grader


För tak med taklutning ≤ 6 grader och fallhöjd ≥ 2 meter. Anordningar ska finnas på taket som ger möjlig- het att vara förankrad vid vistelse närmare takkanten än 2 meter samt när man ska montera fallriskmar- kering (avspärrning) vid minst 2 meter från takkant eller motsvarande.


Horisontell fast förankringsanordning för personlig fallskyddsutrustning kan lämpligen placeras 2 meter in från takkant. Detta gör det möjligt att enkelt montera fallriskmarkering 2 meter från kant och arbe- ta utan ytterligare fallskydd innanför avspärrningen (markeringen). Vid arbete utanför (närmare takkant) sker förankring av personlig fallskyddsutrustning i det horisontella systemet.


Helst ska det vara ett system som möjliggör kontinuerlig förflyttning utan omkoppling. Med räcke typ nockräcke kan dock förflyttning ske genom användning av dubbla kopplingslinor. Vid längre sträckor bör dock dessa nockräcken kompletteras med vajersystem. Permanenta förankringsanordningar ( ≤ 6°)


2 m Max 5 m Max 10 m radie Figur 55. Enskilda förankringsöglor i takets mitt kompletterat med förankringsöglor i takets hörn. I samband med större arbeten på tak, till exempel vid omläggning av tätskikt, monteras kollektiva taksä- kerhetsanordningar i form av fasta tillträdesleder, räcken eller handledare kring uppstigningsställe, tillträ- desleder på tak, i vissa fall med skyddsräcke samt förankringsanordningar för personlig fallskyddsutrust- ning - oavsett taklutning! På låglutande tak kan tillkomma tydlig avspärrning av 2-metersgränsen till kant med fallrisk.


Låglutande tak, ≤ 6 grader, ska vid ny- och ombyggnad, för byggnadens underhåll med mera, minst förses med:


• Säker tillträdesled till tak (samma som för alla tak),  – fasadstege med fallskydd i form av vertikalt fallskyddssystem (eller trappa) och handledare från fasadstege och 2 m in från takkant,, eller  – uppstigningslucka, vägglucka


• Stöd kring uppstigningslucka. • Vid tillträde till driftsrum, eller anordning med behov av service och underhåll där större delar ska bäras, ska det finnas gångbrygga som är 1,0 m bred.


• Vid tillträde till anordning med behov av service och underhåll, där större delar inte ska bäras, ska det finnas gångbrygga som är 350 mm bred (gångbrygga enligt SS-EN 516, klass 2), alternativt att duktak eller tätskikt förses med minst 800 mm bred gångled med friktionshöjande duk/tätskikt. Gångy- tan ska vara tydligt utmärkt så att den syns även vid mörker, snö eller is, för att få räknas som gångled vid dessa situationer och få användas utan att vara förankrad. Särskilt ska gångled som är närmare tak- kant än 10 meter vara tydligt markerad, typ avspärrning. Vid placering av gångled närmare än 2 meter från takkant ska skyddsräcke och/eller anordning för förankring av personlig fallskyddsutrustning fin- nas och användas.


• Förankringsanordning för vistelse på låglutande tak ≤ 6 grader, utanför 2-metersmarkering. Kan vara:


– förankringsöglor maximalt 6 meter in från kant och maximalt 5 meter mellan varje (för att kunna nå hela takkanten med 10-meters förankringslina) kompletterat med extra förankringsöglor 2 meter in från ytterhörn. Se Figur 55. Befintliga tak med förankringsöglor inne på taket måste alltså kom- pletteras med extra förankringsöglor i takytterhörn. OBS! Förankringsmöjlighet ska finnas i anslutning till takets tillträde. Förankringssystem


Horisontal förankringsanordning, (vajer eller skena) Förankringspunkt Max 10 m radie


Horisontal förankringsanordning, 4 m in från takkant Figur 56 Horisontellt förankringssystem, maximalt 10 meter från takkant, kompletterat med förankringsglor vid hörn, 2 m in från respektive takkant.


Figur 57. Horisontellt fallskyddssystem, vajer/skena, placerad 4 meter från kant och extra förankringsglor vid hörn, 2 m in från respektive takkant. Förankringspunkt Horisontal förankringsanordning (vajer/skena) Max 10 m radie Horisontal förankringsanordning, 4 m in från takkant Yta med hög fallrisk


– horisontellt förankringssystem (vajer eller skena enligt EN-795 Fasta förankringsanordningar, revi- dering påbörjad 2015 ) eller nockräcke med vajersystem enligt SS 831331, placerad 10 m från takkant, kompletterad med extra förankringsöglor 2 meter in från ytterhörn. Se figur 56. Förankringssystem


– horisontellt förankringssystem (vajer eller skena enligt EN-795 Fasta anordningar, revidering på- börjad 2015 ) eller nockräcke med vajersystem enligt SS 83 1331). 2-4 meter in från takkant. Vid place- ring av horisontellt fallskyddssystem längre än 2 meter in från takkant ska kompletterande förankrings- öglor placeras i takhörn. Se Figur 57


Horisontal förankringsanordning, 2 m in från takkant Figur 58. Horisontellt fallskyddssystem, vajer/skena, placerad 2 meter in från takkant. Horisontal förankringsanordning, 2 m in från takkant


– horisontellt förankringssystem, vajer- eller skensystem, placerad 2 meter in från takkant. Extra förankringsögla i takytterhörn krävs inte. Se Figur 58. OBS! Förankringsmöjlighet ska finnas i anslutning till takets tillträde.


Snörasskydd Figur 59. Exempel på snörasskydd av pressad stålplåt, kompletterat med så kallade ”is-stoppare”. Figur 60. Exempel på snörasskydd med tre på varandra liggande rör.


Figur 61. Snörasskydd som fotstöd vid takfot. Snörasskydd, fotstöd Snörasskydd finns av olika typer med olika funktioner. I Sverige förekommer följande typer:


Snörasskydd enligt SS 831335. Dessa är formade som ett 150 mm högt räcke med definierad täthet och hållfasthet. De ska klara en lin- jelast på 5 kN/m (500 kg/m) i takfallets riktning utan bestående deformationer. De ska även klara kraf- ter från personlig fallskyddsutrustning som förankras i anordningen . Till exempel kan de användas vid det extra förankringsbehov som finns vid arbete nära takets hörn. De utgör även fotstöd vid arbete nära tak- fot eller takbrott. Dessa snörasskydd (snöräcken) kan användas för att hantera aktuella snölaster på alla typer av tak. Dimensionering ska ske genom att den totala snölastens kraft i takfallets riktning, där frik- tionen är satt till värdet noll, ska kunna hanteras av snörasskydden.


Man börjar nederst, närmast takfoten, och fyller på med fler utifrån aktuell snösituation. Man kan ersätta snöras- skydden uppe på taket med snöglidhinder enligt nedan. Det nedersta snörasskyddet ska dock finnas för att erhålla ett skydd mot glidande snömängder och utgöra fotstöd vid takfot.


Vid dimensionering ska snölaster, enligt Eurocode 1999-1-3 Snölaster, användas i kombination med de nationella tolk- ningarna i EKS från Boverket. Det finns även information i den svenska standarden SS 831335 – Snörasskydd och hos leverantörer. Man beräknar snömängden på taket och kraften mot ett snörasskydd utifrån följande ingångsvärden:


• Var i landet byggnaden finns, aktuell snözon • Vilken typ av tak och taklutning = takets formfaktor


• Aktuell taklutning, påverkar kraften i takfallets riktning • Lokala förhållanden i form av topografi, vegetation, intilliggande byggnader, snökanoner, risk för snö- ansamlingar, etc.


• Vald mängd av snörasskydd får inte överskrida vad takets konstruktion är dimensionerat för, innan säkerhetsfaktorer läggs på. (Att inte räkna med säkerhetsfaktorer innebär att snörasskydden ska ge vika innan takets säkerhetsmarginal utnyttjas och taket riskerar att rasa in.)


Takmaterialets friktion räknas inte med i denna dimensionering. Det är dock uppenbart att olika takmaterial ger mer eller mindre friktion när snö vill börja glida. Granulerade takpannor och takpapp ger betydlig bättre friktion och hinder mot glidning än rostfri plåt och duktak.


Snörasskydd vid takbrott och takfot. Figur 62. Snörasskydd fungerar även som fotstöd.


Figur 63. Exempel på snöglidhinder. Snöglidhinder Dessa är lägre än snörasskydd/snöräcke. Ofta kring 30-50 mm. De kan vara i form av ett rör som ligger så nära takytan det går. Den kan vara profiler som samtidigt utgör hinder för isflak, till exempel så kallade krattor. Det kan också vara enskilda små enheter som fästes till eller är integrerade i takmaterialet. Dessa har ofta en definierad hållfasthet, det vill säga kan hålla kvar en viss mängd snö vid viss taklutning. Detta innebär att man kan ersätta snörasskydd/snöräcken. Dock inte det nedersta.


Snöglidhinder utgör inte förankringsanordning för personlig fall- skyddsutrustning. (Svensk eller europeisk standard finns för när- varande inte)


Figur 64. Exempel på takskottningsplan. Takskottningsplan ska upprättas För att veta när och hur man ska skotta taket om den aktuella snömängden eller tänkbart ytterligare möjlig snöfall/snömängd skulle kunna överskrida hållfastheten för takets stomme eller bärande tak- material, ska en takskottningsplan upprättas. • För att undanröja risk för att snö och is kan falla ner på personer eller egendom nedanför taket.


• För att undanröja risk för att snö och is i samband med snö- och issmältning tränger in under takmaterialet och leder till vattenskador.


• För att själva skottningsarbetet ska ske på lämpligt sätt så att inte takmaterialet eller andra anord- ningar på taket skadas.


• För att själva skottningsarbetet ska kunna ske på ett säkert sätt för takskottarna, förankrings- anordningar, metoder och personlig utrustning.


• För att snöskottningsarbetet inte ska leda till skador på personer och egendom nedanför taket, till exempel avstängning av gata, väg mm, vakt, kommunikation,


Takskottningsplan ska föregås av riskanalys Bland annat följande risker ska analyseras.


• Risk att taket inte klarar aktuella snölaster. • Risk att snö och is faller ner och skadar personer och egendom. • Risk att smält snö och is tränger in under takmaterialet.


• Risk att skada takytan, takmate- rialet vid gång på takytan och vid användning av verktyg och redskap.


Anpassa takskottningsplanen efter rådande förhållanden och efter de förändringar som sker i form av att vegetationen växer upp, nya högre byggnader intill, med mera. Denna typ av förändringar ökar risken för snöansamlingar på lägre belägna takytor.


Figur 66. Exempel på taksäkerhetsskylt. Figur 65. Exempel på fasta skyddsräcken på ett plant tak. Fasta skyddsräcken på låglutande tak


Fasta skyddsräcken, 1 meter höga, monterade på större låglutande tak vid takkant, eller till exempel två meter in från takkant, kan ge enklare hantering av aktiviteter inne på taket. Innanför dessa skyddsräck- en krävs givetvis inga ytterligare fallskydd. Vid aktiviteter utanför kan personlig fallskyddsutrustning förankras i detta skyddsräcke. Dessa skyddsräcken kan vara förberedda för att montera fotlist om större byggnadsarbete ska utföras innanför på taket.


Se till att välja skyddsräcke som får användas som förankringsanordning för personligt fallskydd. Standardiseringsarbete har startat 2015.


Informationsskylt vid tillträde till tak Innan anställda få gå upp på ett tak ska deras arbetsgivare ha förvissat sig om att detta kan ske säkert. En viktig faktor är då att taket är säkert, att det finns taksäkerhetsutrustning och att denna är i gott skick. När ny taksäkerhet monteras ska det finnas dokument som visar vad som monterats, att det som monte- rats är av rätt klass, att den är monterad på rätt sätt och att anordningarnas skick har kontrollerats inte alltför länge sedan. Denna information ska bland annat hjälpa arbetsgivare och arbetstagare att fullfölja sina plikter och kunna utföra arbetet på säkert sätt.


Ett nytt krav är nu att det vid uppstigningsstället ska finna grundläggande information samt informa- tion i form av till exempel en länk, om var man kan få mer detaljerad information. I de enklaste fallen kan en skylt enligt Figur 66 vara tillräckligt. Skylten innehåller information om vilka taksäker- hetsanordningar som finns på taket, vilken klass, när de är monterade och av vem. Därtill kan det behövas information om när besiktning senast genomfördes. Det kan dessutom finna särskilda risker som man bör informerar om.


- tillträdesluckan är placerad alldeles vid takkant. Förankra dig innan du kliver ut genom luckan. - ytor som inte bär personlast är omgärdade av lågt räcke.


Branschregler för måleribranschens våtrumskontroll-MVK Måleribranschens regler för våtrum innehåller krav på entreprenörer/måleriföretag som utför måleriarbeten i våtrum och på leverantörer av målningssystem för våtrum. Reglerna har utarbetats av Måleriföretagen i Sverige och SVEFF (Sveriges Färg och Lim Företagare) för att säkerställa hög kvalitet och lång livslängd på målade ytskikt i våtrum så att risken för fuktskador och hygieniska olägenheter undviks.


Ett färdigt ytskikt för ett av MVK:s godkända mål- ningssystem för våtrum har en teknisk livslängd om minst 10 år. En förutsättning för detta är att utarbe- tade skötselinstruktioner följs och att inspektion och underhåll sker av tätningar, genomföringar och håltagningar. Branschreglerna är en praktisk tillämpning av Boverkets Byggregler (BBR). Reglerna bygger på funktionskrav på ytskikt i våtrum enligt gällande Plan- och Bygglag (PBL) samt BBR. Vidare har även erfarenheter från beställare, entreprenörer och materialtillverkare bidragit till fastställandet av reglerna.


Reglerna är tillämpliga på målade våtrumssystem både som vattentäta och vattenavvisande ytskikt i våtrum.


- Auktorisation av företag  - Krav på målade våtrumssystem*


*  Med målade våtrumssystem avses hela det MVK- godkända systemet bestående av samtliga ingående komponenter som t.ex väv, lim/grund och täckfärg.


Fackmässighet – utförande av behörig entreprenör Enligt såväl byggbranschens allmänna bestäm- melser (AB/ABT), som konsumenttjänstlagen, gäller att entreprenören ska utföra arbetet fack- mässigt. Fackmässighet innebär bland annat att tjänsten utförs enligt vad man kan kräva av en normalt kunnig och skicklig fackman samt att alla arbetsmoment görs enligt materialleverantörens anvisningar. Inom byggsektorn är MVKs bransch- regler sedan länge ansett som riktlinjer för fack- mässighet vid våtrumsmålning. För att uppnå fackmässighet enligt MVKs branschregler krävs; • att arbetet utförs enligt MVK:s regler •  att ett målat våtrumssystem och en utförande- anvisning som godkänts av MVK-nämnden används. •  att arbetena utförs av ett företag som är auktoriserat av MVK • att utförarna har behörighet enligt MVK •  att Kvalitetsdokument och skötselråd överlämnas till beställaren


MVK rekommenderar att man alltid anlitar MVK- auktoriserat företag vid våtrumsmålning. För privat- personer som trots det önskar utföra våtrums- målning själva rekommenderar MVK att man tar kontakt med sitt försäkringbolag för att under- söka om bolaget accepterar eget utförande i våtrummet.


Alla arbeten där MVKs branschregler föreskrivs ska utföras med system som finns registrerade på www.vatrumsmalning.se i MVKs aktuella lista över godkända system.


Reglerna förutsätter normalt användande av våt- utrymme såsom i bostäder med fullgod ventilation enligt gällande byggregler.


I möjligaste mån ska man undvika att bryta tät- skiktet i våtzon 1. Ifall något ska installeras (t ex


VVS-skåp) som bryter tätskiktet så måste det säker- ställas att man uppnår fullgod vidhäftning och täthet. Regler för provning och montering åter- finns i Branschkrav för anslutning av tätskikt mot


Fabriksmonterad foliefläns är ett krav för att en VVS-produkt ska kunna monteras vattentätt tillsammans med målat våtrumssystem.


Ansvar för utförda arbeten följer vad som avtalats mellan beställaren och entreprenören samt gällan- de lagstiftning. Vid arbeten mot konsument gäller alltid konsumenttjänstlagen.


I denna utgåva av Måleribranschens regler för våtrum återfinns följande större förändringar:  -  Materialtillverkaren ska testa om det tidigare godkända våtrumssystemet hos ackrediterat test institut efter 10 år. Kravet på att redovisa fungicidmängden har tagits bort och alkali- testen har ersatts av ett intyg från färgleve- rantören att systemet är alkalibeständigt.


-  MVK tillåter nu vissa typer av lagning av befintliga system.  -  MVK har förtydligat hur avvikelser ska hanteras och vad fackmässighet innebär.


-  Väggmonterad öppningsbar eller fast dusch- vägg som är minst 2 meter hög från golv betraktas nu som en avskiljare för våtzoner.


-  Det finns nu branschgemensamma regler för vad som gäller när något ska monteras i våt- utrymmen, t ex en vvs kassett. Dessa regler heter ”Branschkrav för anslutning av tätskikt mot VVS-produkt”.


För detaljerade krav se ”Krav för auktorisation av entreprenörer/måleriföretag för våtrumsmålning” på www.vatrumsmalning.se


Entreprenörer/måleriföretag som utför våt rums- målning ska vara auktoriserade och målare som utför det praktiska arbetet ska vara behöriga.


Auktoriserade företag finns listade på www. vatrumsmalning.se under auktorisation. Auktori- serade företag har rätt att använda följande logga.


Inom företaget ska det finnas minst en person med ansvarsbefattning som gått av MVK arrangerad utbildning för arbetsledare samt utbildningen


Samtlig personal som arbetar med våtrumsmålning ska ha genomgått utbildningen Behörig våt rums- målare, enligt MVK, med godkänt resultat.


Godkänd utbildning ska kunna styrkas med ett personligt utbildningsbevis. Utbildningsbeviset är endast giltigt vid arbete i ett MVK-auktoriserat företag. Giltighetstiden är 10 år från utfärdande- datum. Lärlingar utan behörighet får delta i det praktiska arbetet tillsammans med Behörig våtrumsmålare. Krav på användning av god- kända målade våtrumssystem


De målningssystem som används ska vara testade av ackrediterat laboratorium och godkända av


MVK-nämnden. En förteckning över samtliga god- kända målningssystem finns på www.vatrums- malning.se. Leverantörens utförandeanvisningar ska följas.


Det auktoriserade företaget ska se till att målaren utför egenkontroll efter varje moment i våtrums- målningen. För att styrka att detta gjorts ska en egenkontrollblankett fyllas i av den som utför målningsarbetet.


Med fördel används MVK:s egenkontrollblan- kett. Blanketten finns att ladda ned från www. vatrumsmalning.se. Det går bra att använda an- dra blanketter under förutsättning att samtliga kontrollpunkter i MVK:s blankett finns med. Egen- kontrollblanketten ska bevaras tillsammans med annan projektdokumentation. Kopia av egen- kontrollen ska överlämnas till beställaren efter avslutat arbete som ett kvalitetsdokument.


Avvikelser från branschreglerna Avvikelse ska skrivas då beställaren väljer ett ut- förande som inte följer branschreglerna. Innan det avvikande arbetet utförs ska beställaren in- formeras om varför det tänkta utförandet inte kommer att uppfylla kraven i branschreglerna och vilka konsekvenser detta kan få för beställaren.


En överenskommelse om avvikelsen ska doku- menteras och signeras av beställaren. En kopia ska arkiveras av MVK-företaget. En avvikelse kan få betydelse vid slutbesiktning, vid eventuell skada, vid värdering av byggnaden och vid garantibesikt- ning eller om fastighetsägaren i efterhand vill ifrå- gasätta utförandet. Figur 1 Logotype som får användas av MVK-auktoriserat företag.


I konsumententreprenader ska MVK-företaget också avråda kund från avvikelser från bransch- reglerna enligt reglerna i konsumenttjänstlagen.


Godkännande av företag och våtrumsmålare görs av MVK-nämnden. MVK har rätt att göra stickprovs- kontroller för att säkerställa att våtrumsmålning utförs enligt de krav som ställs på de auktoriserade företagen. Ett företag som i någon del inte uppfyller kraven, med överträdelser som inte kan anses ringa, kan fråntas en befintlig auktorisation.


Fuktsäkerhetsprojektering Med fuktsäkerhetsprojektering avses det syste- matiska fuktsäkerhetsarbetet i projekteringen av byggnaden. Syftet är att byggnaden inte ska få fuktskador.


För att säkerställa att det målade våtrumssys- temet i klass VT har tillräckligt stort ånggenom- gångsmotstånd för den aktuella väggkonstruktio- nen ska en fuktsäkerhetsprojektering göras. Det är byggherren som ansvarar för detta.


MVK har låtit göra beräkningar på målade tät- skikt på ett antal vanliga väggkonstruktioner i våtrum (SP-Rapport P802453). Rapporten finns på www.vatrumsmalning.se.


Rapporten kan användas av byggherren i den- nes fuktsäkerhetsprojektering. Vid fuktsäkerhets- projektering av målat tätskikt på andra väggkon- struktioner ska beräkningar göras med ånggenomgångsmotstånd på både 10 000 s/m och 200 000 s/m då detta är det lägsta respektive högsta värdet för materialgodkännande av MVK. Täthetsklasser och våtzoner


Systemens klassindelning, egenskaper och an- vändningsområden, är anpassade till Boverkets byggregler och utgör ett minimikrav. System av högre klass kan naturligtvis användas på ytor med lägre eller obefintliga krav på fuktsäkerhet.


Systemen i Måleribranschens regler för våtrum är indelade i två klasser:  Klass VT (Våtzon 1): Vattentätt ytskikt  Klass VA (Våtzon 2): Vattenavvisande ytskikt


System som uppfyller kraven för klass VT upp- fyller även kraven för klass VA. Utdrag ur Boverkets byggregler BBR 18, BFS 2011:6


6:5331 Vattentäta skikt Golv och väggar som kommer att utsättas för vat- tenspolning, vattenspill eller utläckande vatten ska ha ett vattentätt skikt som hindrar fukt att komma i kontakt med byggnadsdelar och utrym- men som inte tål fukt. Vattentäta skikt ska vara beständiga mot alkalitet från betong och bruk, vatten, temperaturvariationer och rörelser i un- derlaget samt ha tillräckligt stort ånggenom- gångsmotstånd. Vattentäta skikt ska även tåla vibrationer från normal utrustning i utrymmet. Fogar, anslutningar, infästningar och genom- föringar i vattentäta skikt ska vara vattentäta.


6:5332 Vattenavvisande ytskikt Golv, väggar och tak som kan utsättas för vatten- stänk, våtrengöring, kondensvatten eller hög luftfuktighet ska ha ett vattenavvisande ytskikt.


Beställaren ansvarar för att klassning av våtzoner görs. Nedanstående krav är minimirekommenda- tioner för att uppfylla Boverkets krav, beställaren har möjlighet att välja VT system i stället för VA.


Våtrum indelas i två våtzoner:  Våtzon 1: Ytor med krav på vattentäta ytskikt  Våtzon 2: Ytor med krav på vatten- avvisande ytskikt


Exempel på ytor i våtzon 2 -  Övriga väggar i bad- och duschrum som inte ingår i våtzon 1


- Väggar i utrymmen för varmvattenberedare


-  Väggar i övriga utrymmen som kan utsättas för vattenstänk, våtrengöring, kondensvatten eller hög luftfuktighet Exempel på ytor i våtzon 1


-  Väggar från golv till tak vid badkar och dusch- plats samt minst 1 meter utanför dessa -  Insida och gavel av fast monterad skärmvägg mot bad- och duschplats


-  Väggar i övriga utrymmen som ska kunna ren- göras med vattenspolning eller utsättas för vattenspill till exempel bakom vägghängd WC.


*  Med fast monterad skärmvägg menas en vägg som är monterad och är minst 2 meter hög från golv. Om väg- gen inte går upp till tak så är ovansidan våtzon 1. Ytor i våtzon 1 ska målas med VT system.


-  Utsida på fast monterad vägg mot duschhörna som är upp emot tak eller minsta höjd 2meter från golv.


-  Vägg mot utsida på fast monterad glasbetong eller fast monterad vikbar duschvägg och minsta höjd 2 meter från golv. Monteringen ska vara tät.


Ytor i våtzon 2 ska målas med minst VA sys- tem men får också målas med VT system. Vid tveksamhet välj VT system. Figur 2 Minimikrav på ytor i våtzon 1 (VT) och våtzon 2 (VA)- badkar


Figur 3 Minimikrav på ytor i våtzon 1 (VT) och våtzon 2 (VA)-Dusch Figur 4 Minimikrav på ytor i våtzon 1 (VT) och våtzon 2 (VA)-Duschväggar.


Figur 5 Minimikrav på ytor i våtzon 1 (VT) och våtzon 2 (VA)-Tvättstuga.


Krav på målade våtrumssystem I tabellen nedan redovisas de krav som ställs på målade våtrumssystem och de provningsmetoder som ska användas för att verifiera att kraven upp- fylls. Provningar ska utföras av fristående institu- tion som är ackrediterad för provmetoden.


Tabell 1 – Vattentätt ytskikt Egenskap Metod Metod Kommentar


Vattentäthet ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.4.1 (som hänvisar till ETAG 022 Annex F) Max. viktökning 200 g/m 2


Täthet efter rörelser i un- derlaget, dragbelastning ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.4.5 (som hänvisar till ETAG 022 Annex B) Båda provkropparna ska vara täta efter 1 mm dragbelastning


Täthet efter rörelser i un- derlaget, skjuvbelastning


ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.4.5 (som hänvisar till ETAG 022 Annex B) Båda provkropparna ska vara täta efter 2 mm skjuvbelastning Rengörbarhet ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.7.1


Färgleverantören ska skriftligen intyga att systemet är beständigt mot alkalinitet. Våtrumsväv bör avvika kulörmässigt från övrig väv.


*1.  Provningen ska utföras med en fuktbelastning av antingen 93% RF med förvaring i 50% RF under provtid eller 100 % RF med förvaring i 75 % RF .


*2.  Båda värdena, 10 000 s/m och 200 000 s/m, ska kunna redovisas för tätskiktet för användning vid fuktsä- kerhetsprojekteringen. Även om värdet överstiger 200 000 s/m kan ett godkännande erhållas men med uteslutning av vissa konstruktioner.


Tabell 2 – Vattenavvisande ytskikt Vattentäthet ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.4.1 (som hänvisar till ETAG 022 Annex F) Max. viktökning 200 g/m 2


Rengörbarhet ETAG 022 Del 1 Annex H, punkt 2.4.7.1


Godkännande av målade våtrumssystem Godkännande av målade våtrumssystem sker efter att tillverkaren testat systemet på ackrediterat testinstitut och säkerställt att det målade våt rums- systemet uppfyller kraven enligt de kriterier som


Därefter granskar MVK-nämnden dokumenta- tionen av testerna och utförandeanvisningar. Uppfylls kraven godkänns det målade våtrums- systemet.


Varje år ska sedan materialtillverkaren intyga till MVK-nämnden att det målade våtrumssystemet inte genomgått några förändringar som skulle kunna påverkat testresultaten.


Efter 10 år ska materialtillverkaren testa om det tidigare godkända våtrumssystemen hos ackredi- terat testinstitut. För VT-system ska vattentäthet, dragbelastning och skjuvbelastning testas om. Tabell 3 – Övriga material


Rekommenderade egenskaper på övriga material är utan krav på provning.


Material Egenskap Metod Rekommendation Spackelmassa Våtnötningsmotstånd Bestämning av härdighet mot våtnötning.* Spårbarhet Infärgning Särskiljbar från vanlig spackelmassa


Tätningsmedel Övermålningsbar Information via utföran- deanvisningen


*  Våtstarkt spackel – branschstandard angående bestämning av härdighet mot våtnötning med borste hos spackelmassa, SVEFF.


Figur 6 Dekaler för godkända målningssystem. För VA-system testas vattentätheten om.  Måleribranschens Våtrumskontroll upprätthål- ler en förteckning över godkända målningssystem.


Denna återfinns på www.vatrumsmalning.se


Som bevis på godkännande ska tillverkaren an- vända nedanstående märken på förpackningen. Märket ska också placeras i utförandeanvisningen. Loggan får även användas i andra marknads- föringssyften.


Färgleverantören ska tillhandahålla utförandean- visningar för målning av våtrumssystemet. MVK ger ut en mall där det framgår vad en utförande- anvisning ska innehålla. Utförandeanvisningarna granskas och godkänns av MVK-nämnden tillsam- mans med systemet.


Utförandeanvisningarna riktar sig i första hand till utförare och förutsätter att andra involverade yrkeskategorier utfört arbetet enligt gällande branschstandard. Utförandeanvisningarna ska följas och finns tillgängliga på www.vatrumsmal- ning.se samt på respektive leverantörs hemsida.


Lufttemperaturen ska vid målningsbehandling vara lägst +10 ° C. Samma temperaturvillkor gäller för såväl material som underlag.


Endast material som ingår i respektive målat våtrumssystem får användas  Innan arbetet påbörjas måste allt material kontrolleras så att det är i fullgott skick. Färg, lim o dyl. ska förvaras frostfritt.


Fog- och spackelmassor är unika för det målade våtrumssystemet. Vilken fog-och spackelmassa som kan användas står i utförandeanvisningen.  Innertak är alltid 90 grader mot väggen annars är det per definition en väggyta.


Underlaget som kan bestå av betong, skivmaterial eller puts ska vara torrt, rent, porfritt och jämnt samt ha för ändamålet tillräckligt hållfast yta. Underlaget ska vara fritt från hinder som försvårar monteringen av målningssystemet.


Skivmaterialet ska vara lämpligt för målning av våtrumssystem och monterat enligt leverantörens anvisning förutsatt att de inte strider mot dessa branschregler.  Kartongklädd gipsskiva får användas.


Beklädnadsskivor av trä och träbaserade material får inte användas.


Före behandling ska senaste version av AMA Hus konsulteras och följas gällande krav på un- derlagets beskaffenhet.


För att tätskikt vid applicering ska komma så nära installerade rör som möjligt får ej blandare och/ eller täckbricka vara monterade på rören.


Endast blyertspenna får användas vid märkning då annat kan orsaka missfärgningar på den färdiga ytan.


Behandling av underlaget syftar till att ge ett till- räckligt slätt underlag och möjliggöra god vid- häftning för tätskiktet. Vid val av underbehandling gäller generellt att antalet spacklingar är beroende av underlagets yta och spackelmassans fyllighet.


Alla underlag ska rengöras innan ytterligare behandlingar utförs. Damm, lösa partiklar och andra föroreningar som försämrar vidhäftningen och ytjämnheten ska avlägsnas noggrant.


Hur målningssystemet är uppbyggt i form av färg- typ och färgmängd för varje strykning anges i ut- förandebeskrivningen.  Anvisningar för utförande av målningen åter- finns i respektive produkts utförandeanvisningar.


Anslutningar till befintliga ytor i våtzon 1 Anslutning till fönster och dörr


VT-system sätts stumt mot fodret och fogas före övermålning. Skydda fönstret eller dörren mot vattenbegjutning.


Vid väggvinkel i våtzon 1 överlappas väven minst Anslutning till uppvikt plastmatta på golv


Kontrollera att den uppvikta plastmattan har god vidhäftning till väggen. Språnget mellan plast- mattan och väggen ska spacklas och slipas av. Eventuellt spackel på plastmattan avlägsnas.


På nya plastmattor kan det finnas ett skikt med


Anslutning till våtväggsbeklädnad Anslutning mellan våtväggsbeklädnad ( tex våtrumsmatta på vägg) och målade våtrumssys- tem ska utföras på samma sätt som vid anslut- ning med uppvikt plastmatta, enligt figur 7, men omlott i sidled.


ytbehandling. Detta måste avlägsnas på den del av uppviket som ska utgöra underlag för tätskiktet för att uppnå bra vidhäftning.


För att uppnå en tät anslutning mellan mattkant och ytskikt ska de upphöjningar som utgör halk- skydd slipas bort 35 mm ned från överdel matt- kant så att underlaget blir plant innan golvmatts- kant spacklas ut.


För system innehållande armerande material (våtrumsväv) dras materialet ned minst 30 mm över kanten på plastmattan. Färgen strykes så att den når ca 5 mm nedanför det armerande materi- alets kant. Våtrumssystemet måste avslutas minst 65 mm från golvet Se figur 7.


Anslutning till keramiska material på väggar Målningsbehandlingen ska överlappa det kera- miska materialets tätskikt så att fukt inte tränger in bakom tätskikten. Figur 7 Instruktion för anslutning till uppvikt plastmatta på golv.


När en målad yta möter keramiska material på väggar, både horisontellt och vertikalt, ska över- lappningen mellan målad yta och det keramiska materialets tätskikt vara minst 30 mm.  Eventuell fogning av takvinkel innan målning av tak upphandlas separat.


Anslutning till keramiska material på golv


Målningssystemets lim och armerande material (våtrumsväv) ska dras ned till kakel/klinker kan- ten och för att överlappa kakel/klinker tätskiktet med minst 30 mm. Det målade våtrumssystemet måste avslutas minst 70 mm från golvet.


Målningssystemet stryks sedan över den av- klippta kanten av armerande material (våtrums- väv) och ut på kanten på det keramiska material- et. Täckfärgen stryks därefter ytterligare ett par mm utanför grundfärgen, på kanten. Eventuell sättning av fogsträng ovanpå kanten beskrivs i utförandeanvisningarna. Se figur 9.


Figur 8 Instruktion för anslutning till keramiska plattor. Med VT-system menas i detta fall armerande material t.ex våtrumsväv.


Figur 9 Det är viktigt att det målade våtrumssys- temet överlappar det keramiska material- ets tätskikt. Golvets tätskikt måste gå upp över kanten och det målade våtrumssys- temet ska överlappa golvets tätskikt, minst 30 mm. Avtagning av armerande material mot kanten ska ske utan att un- derliggande tätskikt skadas. Eventuell sättning av fog ovanpå kanten görs enligt utförandeanvisning.


Underlagets tätskikt ska vara oskadat och bestå av tidigare för ändamålet MVK-godkänt våtrums- system (VT resp. VA). Mindre enstaka hål (upp till


10 mm) kan accepteras om de fylls med fogmassa innan ommålning.  Större hål i VT-system (MVK-godkänt våtrums- system) kräver lagning av hel vägg, dvs från hörn till hörn. Lagning förutsätter att golvet och vägg- konstruktionen är intakta.


Den befintliga målade ytan ska förberedas för vidare arbete. Hur detta ska göras samt vilka pro- dukter som ska användas beskrivs i utförandean- visningen.


Om underlaget är okänt, ej avsett för att måla på* eller inte är reparerbart så ska det avlägsnas helt, de nya underlaget ska sedan behandlas som nymålning. * t.ex. våtrumstapet, väggmatta eller kakel.


I utförandeanvisningen för målade våtrumssystem anges färgtyp och färgmängd för varje strykning.


Efter avslutad målning, både ny- och ommålning Tätning av genomföringar och infästningar efter målning


I utförandeanvisningen för respektive system finns angivet vilken metod och tätningsmedel som ska användas för att få varaktig tätning efter infäst- ningar.


För skruvinfästningar gäller att skruven ska täta mot ytskiktet. Skruvhål och dylikt ska fyllas med tätningsmedel innan skruven monteras, plugg ska användas om så krävs.


Efter avslutat arbete tillses att kvalitetsdokumen- tationen är ifylld korrekt och att den överlämnas till beställaren.


Målningsbehandlingen ska torka i 7 dygn innan den utsätts för vatten-begjutning.  Fullständigt utförande beskrivs i respektive utförandeanvisning. Respektive leverantörs ut- förandeanvisning ska alltid följas.


Efter rekommenderad torktid (7 dygn) ska skötsel av våtutrymmet ske enligt nedan för att den tek- niska livslängden på 10 år ska kunna uppnås.


Väggar måste med jämna mellanrum rengöras från kalkavlagringar, tvålrester och liknande. Speciellt viktigt är detta vid utsatta lägen såsom dusch- platsen, vid och under badkar och tvättställ. Bad- karsfronter bör lyftas bort så att golv och väggar blir åtkomliga. Använd kalklösande rengörings- medel och mjuk borste vid behov.


Ventilationen i våtutrymmet ska vara fullgod enligt Boverkets regler så att luftfuktigheten hålls nere och möjligheterna för mögeltillväxt begränsas.


Syftet med dessa regler för branschgodkännande av golvbrunnar avsedda för väggnära placering är att tillgodose behovet av provningsmetoder för golvbrunnar som monteras närmare vägg än 200 mm, det vill säga på ett sätt som tidigare inte förekommit i Sverige.  Provningsmetoden avser att kontrollera tätningen mellan golvbrunnen och golvets tätskikt. Provningsmetoden bygger på gällande standarder.   Reglerna för godkännande omfattar också krav på monteringsanvisningar för golvbrunnen och på dokumentation av vilka golvbrunnar och tätskiktssystem som provats och godkänts ihop. Förutsättningar för ett godkännande är att golvbrunnen är typgodkänd och att de tätskiktssystem som är aktuella är branschgodkända av Byggkeramikrådet och/eller Golvbranschen, GBR.  Godkännande av golvbrunnar för placering nära vägg görs av Svensk Installationskontroll AB. Godkännande utfärdas efter kontroll och granskning av provningsrapport och monteringsanvisning.  Godkända produkter och dess monteringsanvisning ska finnas förtecknade på hemsidorna www.sakervatten.se, www.bkr.se, och www.gvk.se. Dessa golvbrunnar anses därmed branschgodkända för väggnära placering tillsammans med något av de tätskiktssystem som ingår i godkännandet och ingår därmed som en del i: Branschregler Säker Vatteninstallation Byggkeramikrådets Branschregler för Våtrum Säkra Våtrum - GVKs Branschregler för tätskikt i våtrum  Reglerna har tagits fram av en arbetsgrupp bestående av representanter för försäkringsbolag, leverantörer, branschorganisationer, Sveriges Tekniska Forskningsinstitut, Sitac och Svensk Byggtjänst.  Reglerna gäller från 1 oktober 2008 och finns publicerade på www.sakervatten.se, www.bkr.se och www.gvk.se.   Stockholm den 30 september 2008    Thomas Helmerson  Johan Puuri Jan-Eric Allberg Säker Vatteninstallation/ Byggkeramikrådet AB Svensk Våtrumskontroll Svensk Installationskontroll AB BKR GVK


Dessa regler omfattar teknisk information och krav för golvbrunnar avsedda att placeras nära vägg tillsammans med anslutande specificerade tätskiktssystem för våtrumsgolv.  Reglerna ansluter till VVS-branschens Branschregler för Säker Vatteninstallation, Byggkeramikrådets Branschregler för Våtrum och Säkra Våtrum – GVKs Branschregler för tätskikt i våtrum. Ett godkännande enligt dessa regler innebär att en kombinationen av en golvbrunn avsedd för placering nära vägg och ett specificerat tätskiktssystem för golv anses följa de ovan nämnda branschreglerna.  2.2 Förutsättningar


Golvbrunn ska ha ett gällande typgodkännande enligt Lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk mm (BVL).   2.2.2 Tätskiktssystem


Tätskiktssystem ska vara provat och godkänt enligt: •  Byggkeramikrådets Branschregler för Våtrum, bilaga B, eller •  Golvbranschens Branschstandard för golvbeläggning i våtrum.  Eventuell försegling eller brunnsmanschett ska vara specificerad med fabrikat, typ och storlek. Försegling eller brunnsmanschett ska vara varaktigt märkt.   2.3 Provningar


Provningen innebär att ett tätskikt i ett specificerat tätskiktssystem monteras med den golvbrunn som ska provas. Om tätskiktssystemet är avsett att anslutas till golvbrunnen med en särskild tätning, t ex en försegling eller brunnsmanschett ska denna vara av den typ som anges och vara monterad så som det är specificerat i tätskiktssystemets monteringsanvisning.  Provningen ska utföras av ett laboratorium som är ackrediterad för den aktuella provningsmetoden.


Vattentäthet hos tätskiktets anslutning till golvbrunn, vid väggnära placering


ETAg 022 Annex A, modifierad. Modifieringen består i att den/de väggnära golvbrunnar som ska undersökas ska placeras i provriggen på det sätt som de ska användas enligt tillverkaren monteringsanvisning. Om den väggnära golvbrunnen är avsedd för montering tillsammans med en avjämningsmassa ska provningen utföras tillsammans med en avjämningsmassa */


Täthet hos försegling/ golvbrunnsmanschett eller andra produkter som används för att få förbandet tätskikt – golvbrunn, vattentätt, vid drag- och skjuvbelastning


ETAg 022 Annex B. Drag- respektive skjuvbelastningen ska vara 2 mm med bibehållen täthet.  Om ytmaterialet hos tätningsprodukten består av ett poröst material t ex textil kan inte utvärderingen av drag- respektive skjuvbelastningen göras på det sätt som beskrivs i ETAg 022 Annex B. I detta fall får utvärderingen göras enligt SP-metod 2495 punkt 6.2 dvs. genom besprutning med vatten.


Provning ska göras för alla kombinationer av tätskiktssystem och golvbrunn avsedd för väggnära placering, som ska godkännas. Om tillverkaren föreskriver att golvet ska spacklas före montage av tätskiktet ska detta även göras vid provningen om tillverkaren begär detta. */ Det är dock möjligt att göra provningen utan spackling. (Detta bedöms vara ett svårare fall).  Kombinationer av golvbrunn avsedd för väggnära placering och tätskiktssystem som har undersökts enligt ETAg 022 Annex A, modifierad, som simulerar användning i träbjälklag, ska även anses vara lämpliga för användning i betongbjälklag eftersom det bedöms att rörelser i betongbjälklag inte blir större än i träbjälklag.  */ Om undersökningen utförs med den väggnära golvbrunnen monterad med hjälp av avjämningsmassa är detta ett avsteg ifrån ETAG 022. Detta avsteg kan få tillföljd att undersökningen inte kan användas som underlag för utfärdande av ett ETA. För mera information se ETAG 022 som finns att hämta på www.eota.be .  3 Monteringsanvisning


Monteringsanvisning ska finnas i särskilt, daterat dokument på svenska.  3.1 Golvbrunnens monteringsanvisning


Monteringsanvisningen ska specificera avsedd användning samt vilka underlagskonstruktioner golvbrunnen är avsedd för.  Monteringsanvisningen ska beskriva montering av golvbrunnen i de olika underlagskonstruktioner brunnen är avsedd för. Samtliga delar som behövs för montering ska beskrivas.


Monteringsanvisningen ska ange på vilken höjd golvbrunnen ska monteras i förhållande till anslutande tätskikt samt måttoleranser på skevning i förhållande till vågrät montering.  I monteringsanvisningen ska finnas en förteckning på tätskiktssystem som är godkända tillsammans med golvbrunnen. I monteringsanvisningen ska också finnas en hänvisning till en hemsida där en aktuell förteckning över godkända kombinationer av golvbrunn avsedd för väggnära placering och tätskiktssystem finns.  3.2 Tätskiktssystemets monteringsanvisning


Anslutning av golvets tätskikt mot golvbrunn ska vara skriftligt beskriven med metod och material. Metoden ska vara avpassad för golvbrunnens placering intill vägg och ta hänsyn till om monteringen avser placering intill en eller två väggar.  I monteringsanvisningen för tätskiktssystemet ska finnas en förteckning på vilken/vilka golvbrunnar systemet är godkänt tillsammans med.  4 Övervakande kontroll för försegling eller brunnsmanschett


Övervakande kontroll ska utföras av ett ackrediterat kontrollorgan. Avtal om övervakande kontroll ska upprättas mellan kontrollorganet och tillverkaren/leverantören  4.1 Genomförande


Den övervakande kontrollen utförs minst en gång per kalenderår genom besök hos tillverkaren/leverantören vid tidpunkter som bestäms av kontrollorganet  Kontrollorganet ska vid besök kontrollera att den av tillverkaren/leverantören beskrivna egenkontrollen fungerar på avsett sätt samt göra provuttag på certifierade produkter. Tillverkaren/leverantören ska lämna kontrollorganets representant fritt tillträde för genomförande av den övervakande kontrollen.  4.2 Provning och kontroll


Material tas ut slumpmässigt av kontrollorganet hos tillverkare, lager, arbetsplats eller köps i handeln. Provning och kontroll utförs av kontrollorganet eller under kontrollorganets ansvar enligt metod ETAg 022 Annex B, modifierad, beskriven i punkt 2.3 Provningar ovan.  4.3 Åtgärder vid underkänt resultat vid övervakande kontroll


Om kontrollprovning och/eller granskningen av tillverkarens/leverantörens egenkontroll ger underkännande ska orsakerna utredas. Utredningen kan resultera i förnyat kontrollbesök, omprovning eller underkännande av den fortlöpande kontrollen.  4.4 Rapportering


Den övervakande kontrollen ska rapporteras skriftligt till innehavaren av godkännandet och/eller av denne angiven mottagare.


Alla godkända kombinationer av golvbrunnar avsedda för placering nära vägg och tätskiktssystem ska finnas förtecknade på www.sakervatten.se, www.bkr.se och www.gvk.se.   Förteckningen ska vara daterad och hållas aktuell.  6 Giltighetstid


Branschgodkännande gäller i fem år från utfärdandedatum.  7 Återkallande av branschgodkännande


Ett branschgodkännande för kombination av golvbrunn och tätskiktssystem kan återkallas om: •  golvbrunnens typgodkännande enligt 2.2.1 upphör •  tätskiktssystemets godkännande enligt 2.2.2 upphör •  försegling eller brunnsmanschett inte klarar kraven för återkommande kontroll enligt 4.  _______________________________________________________________________


Branschregler Säker Vatteninstallation 2021:1 gäller från den 1 januari 2021. Branschreglerna ska säker ställa VVS-installationers kvalitet och förebygga person- och egendomsskador.


Ett grundläggande samhällskrav är att en byggnad och dess installationer är utformad med hänsyn till säkerhet och hälsa samt med en bra och ändamålsenlig funktion för alla boende och brukare. Branschreglerna syftar till att förebygga hälso- risker från mikrobiell tillväxt och hög temperatur samt att förebygga vattenskador från droppläckage. Installationer utförda enligt dessa branschregler uppfyller också de flesta försäkringsbolags villkor för ersättning av vattenskador.


Genom att välja tekniskt beprövade lösningar och produkter som uppfyller samhällets krav, kan man påverka installation- ernas livslängd vilket är en viktig hållbarhetsfråga.


Branschregler Säker Vatteninstallation ställer krav på det tekniska utförandet av installationerna, de produkter som ska användas och på kunskaperna hos de personer och företag som utför arbetet.


Branschreglerna har som mål att underlätta samordning mellan olika aktörer i byggprocessen och ska ligga till grund för både projekterings- och installationsarbetet. De VVS- företag som gör en Säker Vatteninstallation ska vara  auktoriserade. Personal som utför arbetet ska ha yrkes utbildning och godkänd utbildning i Branschregler Säker Vatteninstallation samt branschlegitimation. Det är endast auktoriserade VVS-företag som kan utfärda intyg om Säker Vatteninstallation.


Branschregler Säker Vatteninstallation är framtagna av VVS-företag, VVS-konsulter, branschorganisationer, experter från högskolor, myndigheter, försäkringsbolag, byggföretag och leverantörer av VVS-produkter. De bygger på de senaste rönen från till exempel Boverkets utredning Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, Vattenskade - undersökningen 2019 samt branschens erfarenheter av vad som kan orsaka bygg- och vattenskador, brännskador, förgiftning och mikrobiell tillväxt, framför allt legionella. Branschreglerna syftar till att bland annat  förebygga vattenskador från droppläckage.


Branschregler Säker Vatteninstallation gäller för nya byggnader, ombyggnader, ändring och utbyte av produkter. De omfattar krav på en byggnads tappvatten- och spillvatten- installationer samt dessutom vissa tekniska lösningar med vattenskaderisk i värmeinstallationer. Branschreglernas krav är avgränsade till installationer i och under en byggnad.


Installationer i utrymmen med speciella krav, till exempel storkök eller laboratorier behandlas inte i branschreglerna.


1.2 Samordning med AMA VVS & Kyla och krav för tätskikt Kraven i Branschregler Säker Vatteninstallation är  samordnade med AMA VVS & Kyla 19 samt med branschregler som ges ut av Byggkeramikrådet, (BKR) Golvbranschens Våtrums kontroll (GVK) och Måleribranschens Våtrumskontroll (MVK).


Flertalet av de mått som finns angivna i branschreglerna är anpassade för att tätskikt ska kunna monteras korrekt.


Projekterings- och installationsarbeten som startats efter 1 januari 2021 ska utföras enligt Branschregler Säker Vatten- installation 2021:1.


Installationsarbete som startar efter 1 januari 2021 får utföras enligt branschregler 2016:1 ■ om bygglov beviljats innan den 1 januari 2021, även om projektering och installationsarbete startas efter 1 januari 2021 ■ om projekterings- eller bygghandlingar enligt Bransch- regler Säker Vatteninstallation 2016:1 är påbörjade innan 1 januari 2021.


På intyget om Säker Vatteninstallation ska det framgå vilken version av Branschregler Säker Vatteninstallation som tillämpats.


på intyg om Säker Vatteninstallation framgår det enligt vilken version av bransch reglerna arbetet är utfört. Den här VVS-installationen är utförd enligt branschregler Säker Vatteninstallation 2021:1 .


Branschreglerna är indelade i kapitel. I inledningen av ett kapitel kan det finnas en text som förtydligar syftet med reglerna i kapitlet. Avsikten med de  förtydligande texterna är att underlätta förståelsen och tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet. Under vissa avsnitt redovisas undantag för särskilda tekniska lösningar.


Branschreglerna innehåller också illustrationer.  Illustrationerna ska underlätta tillämpningen av reglerna i det praktiska arbetet. Om innehållet i en illustration ser ut att skilja sig från hur den skrivna regeln ska förstås och tillämpas är det den skrivna regeln som gäller.


I kapitel 8 finns begreppsförklaringar och förkortningar.  → Utförligare information finns på www.säkervatten.se


Säker Vatten auktoriserar VVS-företag och konsult företag samt utfärdar Säker Vattens branschlegitimation och certifierar VS-projektörer.


Ett auktoriserat VVS-företag ska ■ utföra installationer enligt Branschregler Säker Vatten- installation med behörig personal som har Säker Vattens branschlegitimation ■ utfärda intyg om att VVS-installationen är utförd enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha minst en heltidsanställd VVS-montör. Samtliga anställda montörer ska ha branschlegitimation ■ ha minst en anställd personal med dokumenterade kunskaper om gällande bygglagstiftning och giltig utbild- ning i Säker Vatteninstallation för VVS-företag ■ ha ansvarsförsäkring och F-skattsedel, vara moms- registrerat samt registrerat hos Bolagsverket ■ vara registrerat som arbetsgivare i förekommande fall ■ enligt ett skriftligt åtagande följa Branschregler Säker Vatteninstallation ■ följa Säker Vattens uppförandekod.


Det är endast auktoriserade VVS-företag som får ■ marknadsföra sig som auktoriserat VVS-företag och använda Säker Vattens varumärke ■ erbjuda arbete utfört enligt branschreglerna och utfärda Säker Vattens intyg på det utförda arbetet.


Alla VVS-montörer, arbetsledare och lärlingar som arbetar med VVS-installationer och är anställda på ett auktoriserat VVS-företag ska ha branschlegitimation. För bransch- legitimation krävs dokumenterad yrkesutbildning eller motsvarande, anställning på ett auktoriserat VVS-företag och giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VVS- företag. Legitimationen är kopplad till det auktoriserade VVS- företaget och ska kunna uppvisas digitalt eller på ett ID06-kort. Branschlegitimationen gäller i fem år från god- känd  utbildning i Säker Vatten installation för VVS-företag.


En person med branschlegitimation får endast använda eller hänvisa till branschlegitimationen i uppdrag som är godkända av det auktoriserade VVS-företaget.


För inhyrda VVS-montörer och arbetsledande personal ska det VVS-företag som hyr in personal se till att dessa har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VVS-företag och dokumenterad VVS-yrkesutbildning eller motsvarande enligt Säker Vattens krav.


Ett intyg om Säker Vatteninstallation är en värdehandling för beställaren vid en försäljning eller reglering av en eventuell skada.


Ett auktoriserat VVS-företag ska alltid lämna ett intyg till beställaren. Intyget visar att den installation företaget gjort är  utförd enligt branschreglerna. Intyget ska lämnas till beställaren senast två månader efter avslutat arbete, om inte en tidigare tid är avtalad med beställaren.


Det är endast det auktoriserade VVS-företaget som utfört arbetet som kan  utfärda intyg om Säker Vatteninstallation.


Intyget ska  upprättas på en särskild blankett från Säker Vatten. Det ska innehålla uppgifter om det auktoriserade VVS- företaget, vad arbetet omfattar samt uppgifter om Branschlegitimation ska kunna visas upp digitalt eller på ett iD06-kort.


kunden och vilken  byggnad eller del av byggnad som avses. Av intyget ska det framgå vilken version av branschreglerna som tillämpats. Intyget ska undertecknas av en utsedd person med  Säker  Vattens branschlegitimation på VVS-företaget och en  kopia av intyget ska arkiveras. VVS-företaget är skyldigt att tillhanda hålla ett intyg intill 10 år efter att avtal ingicks med beställaren.


Det är inte tillåtet för ett auktoriserat VVS-företag att avtala med beställaren att intyget inte ska lämnas ut, eller av annat skäl avstå från att lämna ut ett intyg.


För ett arbete som utförs enligt Konsumenttjänstlagen får VVS-företaget hålla inne intyget i avvaktan på betalning för de arbete som intyget avser, om det finns ett avtal om förskottsbetalning och det inte råder tvist om utförandet av de arbeten som intyget avser.


på intyg om Säker Vatteninstallation ska det framgå vilken version av bransch reglerna arbetet är utfört.


Om ett installationsarbete inte kan utföras enligt bransch- reglerna ska en skriftlig överenskommelse om avvikelse göras med beställaren innan arbetet utförs. Beställaren ska informeras om vilka konsekvenser avvikelsen kan medföra.


För ett arbete som utförs enligt Konsumenttjänstlagen ska VVS-företaget också, om en avvikelse från branschreglerna inte kan anses vara till rimlig nytta för beställaren, avråda beställaren från avvikelser från branschreglerna.


En överenskommelse ska dokumenteras, till exempel på en särskild blankett från Säker Vatten. En kopia av överens- kommelsen ska arkiveras av VVS-företaget.


Exempel på avvikelser är om arbetet inte är projekterat enligt branschreglerna eller om beställaren väljer ett utförande som inte följer branschreglerna. En avvikelse kan få betydelse vid till exempel besiktning, vid försäljning eller vid en eventuell skada.


Om VVS-företaget upptäcker att de Byggtekniska förut- sättningarna för att utföra en VVS-installation inte gör det möjligt att följa branschreglerna ska VVS-företaget underrätta sin beställare. Detta ska dokumenteras på intyget.


Ett auktoriserat konsultföretag ska ■ projektera VS-installationer enligt Branschregler Säker Vatteninstallation med personal som har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VS-projektörer ■ dokumentera i projektets tekniska beskrivning eller motsvarande att det är projekterat enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha anställda VS-projektörer som är certifierade enligt Branschregler Säker Vatteninstallation ■ ha konsultförsäkring enligt Allmänna bestämmelser för konsultuppdrag, ABK ■ ha en skriftlig avsiktsförklaring att projektera enligt Branschregler Säker Vatteninstallation. avvikelser från branschreglerna dokumenteras exempelvis på en särskild  blankett från Säker Vatten.


Om en VVS-installation avviker från branschreglerna ska det dokumenteras på på  intyget.


Beställaren har informerats om att arbetet eller del av arbetet inte följer branschregler Säker Vatten installation 2021:1 och vilka konsekvenser detta kan få. Beställaren kan trots avrådan beställa arbetet och  entreprenören får utföra det. Beställaren ansvarar då för eventuellt fel. För att överenskommelsen ska bli giltig behöver beställaren svara med ett skriftligt godkännande.


Entreprenören har skyldighet enligt Konsumenttjänstlagen att ge kunden lämpliga råd och anvisningar samt avråda vid behov. För mer information: www.säkervatten.se och www.konsumentverket.se


Alla VS-projektörer som projekterar installationer enligt Branschregler Säker Vatteninstallation och är anställda på ett auktoriserat konsultföretag ska ha giltig utbildning i Säker Vatteninstallation för VS-projektörer. För inhyrda projektörer gäller samma utbildningskrav.


En certifierad VS-projektör får endast använda eller  hänvisa till certifieringen i uppdrag som är godkända av det auktori- serade konsultföretaget. Certifieringen är kopplad till det auktoriserade konsultföretaget och gäller i fem år från godkänd utbildning.


Det ska framgå av ett projekts tekniska beskrivning eller motsvarande att det är projekterat enligt Branschregler Säker Vatteninstallation och vilken version av branschregler som tillämpats.


Om projekteringen avviker från branschreglerna ska det framgå i dokumentationen, till exempel på en blankett från Säker Vatten.


Det auktoriserade konsultföretaget har inte rätt att skriva intyg att ett installationsarbete är utfört enligt Branschregler Säker Vatteninstallation.


2.3 Kontroll av auktorisation för VVS- och konsultföretag Säker Vatten kontrollerar löpande att de auktoriserade före tagens personal har giltig utbildning i Säker Vatteninstallation och att övriga auktorisationskrav är uppfyllda. Om ett företag inte upp- fyller auktorisationskraven kan auktorisationen återkallas.  → Företag vars auktorisation återkallats redovisas på


För att en VVS-installation ska uppfylla kraven i Boverkets byggregler och anses fackmässigt utförd är det en förutsätt- ning att vissa arbeten som inte tillhör installationen är utförda på rätt sätt.


Det är viktigt för en byggnads utformning att byggherren och arkitekten tar hänsyn till de tekniska egenskapskraven i Boverkets byggregler och branschkraven i Säker Vatten - installation och projekterar plats för installationer innan bygglov söks eftersom det kan vara svårt att göra ändringar i planlösningar senare i processen.


Samordning mellan de olika aktörerna, till exempel bygg- herre, arkitekt, konsult och entreprenör, måste utföras i god tid för att skapa tillräcklig plats för installationerna. I byggskedet måste samordning kring förutsättningarna för en Säker Vatteninstallation göras mellan de entreprenörer som ingår i projektet.


Branschregler Säker Vatteninstallation ställer krav på VVS- installationer. De arbeten som ligger utanför VVS-installa- tionen men är en förutsättning för en fullgod installation benämns Byggtekniska förutsättningar och beskrivs i skriften ”Byggtekniska förutsättningar”.


Arbeten som ingår i Byggtekniska förutsättningar utförs normalt av andra entreprenörer än VVS-företaget, till exempel bygg- eller tätskiktsentreprenörer. Dessa arbeten utförs vid olika tidpunkter och även efter att VVS-företaget har  avslutat sitt arbete. I Boverkets byggregler finns krav på utrymmen där det ska vara vattentäta skikt. Exempel på utformning redovisas i Byggtekniska förutsättningar.


Byggtekniska förutsättningar är enbart en information och ingår inte i kraven för Säker Vatteninstallation. Intyget ska inte omfatta arbeten som beskrivs i Byggtekniska förutsättningar.


I branschreglerna har avsnitt som är beroende av andra entreprenörers arbete markerats med texten:  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Fogar på tappvattenledningar ska vara placerade så att de är utbytbara och så att eventuellt utläckande vatten snabbt kan upptäckas och enkelt åtgärdas.


Tappvattenledningar som är dolt placerade och inte går att inspektera ska utföras utan fogar. Det gäller till exempel led- ningar i schakt, väggar, bjälklag eller bakom fast inredning.


Synliga fogar ska placeras i rum med vattentätt golv. För fogar på tappvattenledningar i kök se kapitel 4.3.


Dolda fogar ska placeras ■ i en prefabricerad konstruktion till exempel fördelarskåp, eller ■ i annan verifierad konstruktion eller ■ ovan inklädnad i tak i rum med vattentätt golv.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


En prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruktion ska ha en vattentät botten med tät anslutning till skåpets eller konstruktionens sidor minst 50 mm upp. Rör- genomföringar genom botten ska vara vattentäta. Eventuellt utläckande vatten ska ledas ut på konstruktionens botten. Konstruktionen ska vara utformad så att rörgenomföringar kan fixeras vinkelrät mot botten. Botten placeras minst 500 mm över bjälklagets överkant om konstruktionens utformning inte möjliggör vinkelrät fixering av rören vid lägre montering.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


→ Se bild 4.1a Prefabricerad konstruktion, fördelarskåp och bild 4.1b Prefabricerad konstruktion, schaktbotten.


Fogar ovan inklädnad i tak i rum med vattentätt golv ska placeras så att läckagevatten snabbt och enkelt kan upptäckas. Till exempel ovan demonterbart undertak, i dränerat förde- larskåp i tak eller ovan en dränerande taklucka som täcker samtliga fogar.  → Se bild 4.1c Dränerande taklucka.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Fogar på inbyggda ledningar ska ha en lätt åtkomlig service- öppning som gör det möjligt att reparera eller byta alla fogar samt komma åt ventiler eller annan utrustning för manöv- rering och service. Serviceöppning i tak ska ha dränerande lucka och placeras i rum med vattentätt golv. Serviceöppning ska inte placeras i plats för bad eller dusch .  → Se bild 4.1d Plats för dusch, 4.1e Plats för bad.


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp som ansluts mot väggens tätskikt ha en anslutning som är provad och godkänd enligt bransch- standard, se 7.2.3 .


I rum med tätskikt på vägg ska en prefabricerad konstruk- tion, till exempel ett fördelarskåp, eller en annan verifierad konstruktion som inte är ansluten mot väggens tätskikt, ha en serviceöppning med vattentät lucka och ram. Ramen ska vara ansluten till väggens tätskikt och anslutningen ska vara provad och godkänd enligt branschstandard, se 7.2.3 .  → Se bild 4.1f Fördelarskåp med vattentät lucka och ram.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruk- tion ska ha läckageindikering från botten.


Ledning för läckageindikering ska förläggas med fall i hela dess längd och mynna i rum med vattentätt golv. Invändig diameter på ledning för indikering av läckage ska vara minst 20 mm. Utloppet från en sådan ledning ska inte placeras när- mare än 60 mm från golvets eller intilliggande väggs tätskikt.


En läckageindikering får inte placeras i plats för bad eller dusch . Prefabricerad konstruktion eller annan verifierad konstruk- tion samt ledning eller öppning för läckageindikering ska vara rengjorda så att eventuellt utläckande vatten inte hindras från att rinna ut.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Undantag för krav på placering av fogar på tappvatten ledningar Syftet är att göra det möjligt att placera ett minimalt antal  fogar och T-rör på rörstråk i utrymmen utan vattentätt golv.


På rörstråk i utrymmen utan vattentätt golv kan fogar och enstaka T-rör monteras på synliga ledningar eller på ledningar som är dolda, till exempel bakom dränerande taklucka som täcker samtliga fogar, demonterbar inklädnad eller demonter- bart undertak, så att ett eventuellt läckage är enkelt att upp- täcka i: ■ källargångar ■ allmänna utrymmen som trapphus eller garage ■ korridorer i kontor, skolor, vård- eller studentboende samt kommersiella lokaler.


Undantag gäller inte för bostadsrum eller fördelarrör placerade på rörstråk.  → Se bild 4.1h Undantag för placering av fogar på rörstråk.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Undantag för krav på placering av läckageindikering En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp, eller en annan verifierad konstruktion som placeras i trapp- hus kan ha läckageindikering som mynnar i trapphuset på ett vattentätt eller vattenavvisande golv. Undantaget gäller inte för enbostadshus.  → Se bild 4.1i Läckageindikering som mynnar i trapphus.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Tappvattenledningar till en lägenhet eller lokal ska förses med avstängningsventiler så att vattnet till varje lägenhet eller lokal kan stängas av var för sig.


Tappvattenservis ska förläggas utbytbar till exempel i skydds- rör. Skyddsrörets dimension och utformning ska anpassas för att möjliggöra utbyte av servisledningen. Skyddsrörets längd ska sträcka sig längre ut än 45° rasvinkel från grundmuren. Se även 4.6.2 .  → Se bild 4.1.3 Tappvattenservis i skyddsrör.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.1.4  Frysskadesäker förläggning av tappvatten- installationer


Ledningar ska inte monteras i ouppvärmda utrymmen eller andra utrymmen där det finns risk för frysning till exempel i krypgrund eller vind eller i byggnadens isolering i golv, i ytterväggar eller i vindsbjälklag.


Ledningar kan förläggas i särskilt frostfritt installations- utrymme på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms eller i frostfritt utrymme i isolering under platta på mark.  → Exempel på rörförläggning på ”varma sidan”, se bild 4.1.4a, b.


→ Exempel på rörförläggning av kall- och varmvatten i  isolering vid platta på mark, se bild 4.1.4c.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


4.1.4a exempel på rörförläggning på ”varma sidan” av isolering i yttervägg. 4.1.4c exempel på rörförläggning av kall- och varmvatten i isolering vid platta på mark.


En prefabricerad konstruktion, till exempel ett fördelarskåp ska placeras frostfritt på konstruktionens varma sida innanför plastfolie eller ångbroms.


Tappvattenservis i krypgrund eller annat ouppvärmt  utrymme ska vara skyddad mot frysning.  •  Se Byggtekniska förutsättningar.


Vattenutkastare ska vara försedd med dränering som tömmer vattenutkastaren på vatten även om en slang är ansluten när vattenutkastaren stängs av.  → Se bild 4.1.4d Slangansluten vattenutkastare med dränering.


4.1.4d Slangansluten vatten utkastare med dränering.