  att rastplatsen anpassas till omgivande terräng.   att rastplatsen anpassas till eventuell omgivande bebyggelse.


Regelverk, föreskrifter och allmänna råd

12.1.5 Utformning av rastplats Vid nyanläggning av en rastplats bör följande beaktas:   att rastplatsens utformning bidrar till god säkerhet för besökare och uppställda fordon.


  Visuell och ljudmässig avskärmning bör vara gjord så att trafikanter som ska rasta hinner uppmärksamma rastplatsen i god tid.


  att inom uppställningsytan utförs personbilsuppställningen med antingen sned- eller längsuppställning och förläggas närmast rastytan.   att några parkeringsplatser ligger i skugga.


  att sittgrupper placeras på sådant avstånd från uppställningsytan att de är avskärmade utan att de är besvärliga att nå.   att det är tryggt att kunna se den egna bilen från sittgruppen.


  att sittmöblerna placeras så att det finns samtidig möjlighet att välja lä, sol eller skugga.   att valet av möbler och material anpassas efter platsen (stad eller land, lokala traditioner, etc.).


  att det kan finnas behov av vindskyddande växtlighet eller växtlighet för att skapa skugga.   att bord och sittplatser med fördel kan vara försedda med väderskyddande tak.


  att informationstavlor med fördel kan vara försedda med väderskyddande tak som är så utformat att personer som läser på tavlan skyddas från regn och takdropp.


Se även i {En plats som berikar resan - gestaltning av rastplatser, dokumentbeteckning. 100759}, och {Exempelkatalog för enkelt avhjälpta hinder - utformning av statens allmänna vägar med hänsyn till HIN 3, dokumentbeteckning: 2015:101}.


Där så är lämpligt bör rastplats förses med information om de natur- och kulturmiljövärden som finns i anslutning till vägen samt även lokal information i samråd med lokala intressenter .


12.1.6 Placering av uppställningsplats för tung trafik Uppställningsplats för tung trafik avser plats för yrkesfordon som måste ha tillgång till uppställningsplats när deras vilotider kräver det.


Vid nyanläggning av uppställningsplats bör följande beaktas:   Att uppställningsplatsen inte bör placeras för långt från vägen utan vara synlig från vägen.


  Äldre, ur bruk tagna, vägslingor eller dylikt är möjliga att nyttja om ovanstående klaras.   Uppställningsplats längs motorväg, motortrafikled eller väg av liknande karaktär kan, där så är lämpligt, samordnas med trafikplats och ges tillfarter från ramperna.


Uppställningsplatsen bör vara placerad på sådant sätt att eventuell omgivande bebyggelse inte påverkas negativt.


12.1.7 Utformning av uppställningplats för tung trafik Vid nyanläggning av uppställningsplats för tung trafik bör följande beaktas:   att uppställningsplatsens utformning bidrar till god säkerhet för besökare och uppställda fordon.


  Visuell och ljudmässig avskärmning bör vara gjord så att trafikanter som ska rasta hinner uppmärksamma uppställningsplatsen i god tid.   Sittmöblerna bör placeras så att det finns samtidig möjlighet att välja lä, sol eller skugga.


  Valet av möbler och material bör anpassas efter platsen (stad eller land, lokala traditioner, etc.)   Det kan finnas behov av vindskyddande växtlighet eller växtlighet för att skapa skugga.   Bord och sittplatser kan med fördel vara försedda med väderskyddande tak.


12.2 Nöduppställningsplats Nöduppställningsplatser kan samordnas med eventuella väntfickor för vänstersvängande.


Möjligheter att samutnyttja sidoanläggningar bör prövas. För utmärkning av nöduppställningsplats, se Krav 2022:001 VGU, avsnitt 13.1.22 Utmärkning av nöduppställningsplatser.


12.3.1 Placering av serviceanläggning Vid framtagande av landskapsanalys används {Landskapsanalys för planläggning av vägar och järnvägar: ILKA (Integrerad landskapskaraktärsanalys) - En handledning. Trafikverkets publikation 2020:072}.


Serviceanläggning bör förläggas så att den om möjligt utnyttjar redan existerande anslutningar till allmän väg, under förutsättning att dessa medger den ökade belastning som anläggningen medför.


Om serviceanläggning kombineras med rastanläggning bör en klar uppdelning göras mellan den del som ska tillhöra serviceanläggningen och den del som ska tillhöra allmän väg.


Om köbildning uppstår på vägen eller avfartsrampen medför det att nödvändig bromssträcka inte uppnås för vald avfartstyp.


Om serviceanläggningen placeras så att den lätt kan upptäckas av trafikanterna kan överraskande trafikrörelser på vägen undvikas.


In- och utfart bör ske via sekundärvägen för att så lite som möjligt störa primärvägstrafiken, se Figur 12.2.


Figur 12.2 Placering av serviceanläggningar 12.3.2 Utformning av serviceanläggning Vi framtagande av gestaltningsprogram används {Handbok för gestaltningsarbete och gestaltningsprogram i infrastrukturprojekt, DNR:2014/78881} samt {Vägen – en bok om vägarkitektur, Benny Birgersson Vägverkets publikation 2006:28}.


Direkt anslutning av in- och utfarterna till primärvägen kan förekomma om förhållandena är sådana att trafiken till och från serviceanläggningen inte bedöms medföra någon försämring av trafiksäkerheten eller framkomligheten på vägen.


Vid större trafikflöden på primärvägen bör serviceanläggning utföras dubbelsidig och ges planskild gångförbindelse om de båda delarna inte har samma serviceutbud, se Figur 12.3. Figur 12.3 Direkt anslutning av in- och utfarterna till primärvägen


Med informationsplats avses sidoanläggning som möjliggör för trafikant att stanna utanför vägbanan för att inhämta sådan information om sitt vägval som inte ges av normal vägvisning, huvudsakligen i anslutning till tätort.


12.4.1 Placering av informationsplats Läget bör väljas med hänsyn till sikt och trafiksäkerhetsförhållanden samt eventuella möjligheter till samordning med annan befintlig eller planerad sidoanläggning.


Placeringen före det område som informationen omfattar gör att tillbakakörning för att nå målet undviks. 12.4.2 Utformning av informationsplats


Parkeringsplatser för personer med funktionsnedsättning med särskilt tillstånd anordnas i den omfattning som efterfrågan anger. Normalt kan 2 – 5 % av platserna behöva reserveras och anpassas.


12.5.1.1 Placering (inkl. parkeringsplats för rörelsehindrade) Uppställningsplats kan utgöras av en avskild sidoanläggning med anslutning till vägen.


Uppställningsfält är inte önskvärda på gator där VR>60km/h om samtidigt antalet cyklister i blandtrafik är > 200 c/dygn eller ÅDT> 5000. Uppställningen bör ordnas så att behov av backning i angränsande körfält minimeras.


12.5.1.2 Utformning (inkl. parkeringsplats för rörelsehindrade) I parkeringshus kan platserna med fördel vara plana. Resulterande lutning bör minimeras.


Parkeringsplatser för personer med funktionsnedsättning med särskilt tillstånd har en bredd som medger att rullstolen tas in från sidan, normalt 5,0 m, breddmåttet kan minskas om ytan bredvid kan tas i anspråk för manövrering av rullstolen. Parkeringsytan och anslutande yta bör inte innehålla några fasta hinder, t.ex. stolpar, parkeringsautomater eller träd.


När dimensionerande fordon valts kan sektionen och p-platsens bredd och längd bestämmas, med stöd av DTS, dimensionerande trafiksituation.


Utrymme för uppställning av bilar i anslutning till körbana kan ske i form av uppställningsfält som redovisas i Figur 12.4.


Figur 12.4 Exempel på uppställningsplats för personbil längs väg/gata. Tabell 12.1 anger lämpliga minimimått för vanliga uppställningsändamål. Tabell 12.1 Exempel på bredd och fältindelning på vägar med uppställningsfält vid olika dimensioneringsförutsättningar Uppställning DTS VR (km/h) KF+UF (m) UF (m) Personbilar (P+LBn)A 30 5,0 2,0 Lastbilar (LBn+LBn)A 30 5,8 3,0


Ju större bilflöde gatan har och ju högre angöringsfrekvens i uppställningsfältet, desto rymligare bör utrymmet vara mellan uppställda och passerande fordon.


12.5.1.3 Tvärställd parkering Tvärställd parkering i omedelbar anslutning till körbana förutsätter för god trafiksäkerhet och framkomlighet att trafiken på körbanan är av lokal karaktär. Vid VR30 bör bilflödet högst vara 200 b/tim och vid VR40 högst 100 b/tim. Om tvärställd parkering används vid mer trafikerade gator än ovan eller med VR ≥40 bör de utformas med ett manöverfält utanför genomgående körfält så att bilar på väg ut eller in i bilplatser inte inkräktar på den genomgående trafikens utrymme.


P-skyltens tilläggstavla bör visa i vilken vinkel den tvärställda parkeringen är avsedda att ske. Angivna måttet i Krav 2022:001 VGU, avsnitt 12.5.1.3 säkerställer funktionen för vändning för person med hjälpmedel intill fordonet. Om stor elektrisk rullstol är dimensionerande bör måttet anpassas till det. Måtten avser mått till hinder lägre än 0,20 m intill parkering och parkeringsgata, för högre hinder krävs tillägg.


12.5.2 Parkering för motorcykel Motorcykel- och mopedparkeringens attraktion påverkas av flera faktorer. Följande checklista ger stöd för att skapa attraktiv cykelparkering:   Placeras i närhet till målpunkten   Lokalisering i förhållande till huvudsaklig angöringsriktning   Stöldsäkert (t.ex. möjligt att låsa fast cykelns ram, eller i låsbart/bevakat garage)   Funktionella cykelställ som passar de flesta cykelmodeller   Väderskyddat   Kapacitet (alltid finnas lediga platser)   Upplevd trygghet, särskilt när det är mörkt


Avståndet till målpunkten bör vara kort, för att locka till användning. Motorcykelparkeringar kan anläggas på döda ytor som inte kan användas av övrig trafik.


Motorcykelparkering i anslutning till gångyta bör avskärmas med kant, olika ytskikt eller med varning i markytan så att personer med synnedsättning kan uppfatta skillnaden om de kommer nära.


Motorcykelparkering bör dimensioneras enligt Tabell 12.2. Tabell 12.2 Dimensionering av motorcykelparkering


12.5.3 Cykel- och mopedparkering Cykel- och mopedparkeringens attraktion påverkas av flera faktorer. Följande checklista ger stöd för att skapa attraktiv cykelparkering:   Placeras i närhet till målpunkten   Lokalisering i förhållande till huvudsaklig angöringsriktning   Stöldsäkert (t.ex. möjligt att låsa fast cykelns ram, eller i låsbart/bevakat garage)   Funktionella cykelställ som passar de flesta cykelmodeller   Väderskyddat   Kapacitet (alltid finnas lediga platser)   Upplevd trygghet, särskilt när det är mörkt


Avståndet till målpunkten bör vara kort, för att locka till användning. Cykel- /mopedställ för korta ärendet bör ligga nära målet, gärna inom 25,0 meter. För längre uppställningstid, vid boende och arbete kan längre avstånd ofta accepteras.


Cyklistens cykelväg till och från cykel-/mopedställ bör analyseras, så att den inte ger konflikter på de gåendes anspråk på trygga ytor.


Cykel-/mopedställ i anslutning till gångyta bör avskärmas med kant, olika ytskikt eller med varning i markytan så att personer med synnedsättning kan uppfatta skillnaden om de kommer nära.


Utformningen av cykel- och mopedparkering kan delas i fyra standardnivåer:   Vid korttidsparkering under 30 minuter bör cykeln kunna ställas på stöd eller i ställ nära entrén. Låsning av cykeln i stället är inte nödvändigt.


  Vid parkering upp till 4 timmar bör cykeln kunna låsas fast i stället (i alla fall framhjulet) och tak bör diskuteras.


  Dagsparkering vid arbetsplatser, skolor, terminaler och bytespunkter bör ha tak och möjlighet att låsa fast cykeln i ramen. Övervakning bör diskuteras.   Nattparkering vid bostäder och stationer bör vara med tak och gärna i låsta rum.


För uppställning av cyklar utformas traditionella hjulhållande cykelställ med helst > 0,8 m c/c avstånd dock minst 0,6 m. För mopeder behövs ca 1,0 m. Cykelställ kan också utformas ramhållande. Se Figur 12.5. Figur 12.5 Principer för cykelställ.


12.6.1 Vändplats vid återvändsgata Backning och vändning påverkas bland annat av:   Backningslängd   Kurvatur   Sikt   Gatubredd   Längdprofil   Hastighet


Exempel på fordon som kan behöva komma fram i bostadsområden är:   Pelletsfordon   Sopbilar   Sopsug   Flyttransporter   Anläggningsfordon   Varuleveranser (möbler, Posten, Internethandel)   Flexlinjebuss   Räddningstjänstfordon


Standarder kan delas in i två nivåer   Hög standard - rundkörning Hög standard innebär rundkörning på gatunätet. Stickgator längre än 50,0 meter och backningsmanövrar för stora fordon (12-meters boggie) undviks i möjligaste mån. 12-meters boggiefordon (typfordon LBN) kan i princip nå fram till samtliga fastigheter och sopbilar (typfordon LOS) kan vända i alla gatukorsningar. Ibland kan viss perifer backning vara nödvändig.


-  Låg standard - trädprincip 12-meters boggiefordon (typfordon LBN) kan hänvisas till periferin för vändning. Gatunätet omfattar vändplatser för sopbilar (typfordon LOS), men inte nödvändigtvis på alla gator. LOS-fordon behöver kunna vända i alla korsning samt i periferin. I undantagsfall kan 12-metersfordon (typfordon LBN) tvingas backvända vid --stammen-- och backa till periferin.-


Utformning av vändplats för sopbilar Utformningen beror av val av dimensionerande fordon och utrymmesklass, se Figur 12.6.


Typ 2 Backvändning för typfordon LBm Typ 3 Typfordon LBm vänder utan backning, LBn med backning Typ 4 Backvändning för typfordon LBn Typ 5 Typfordon LBn vänder utan backning


Typ 6 Typfordon Lps vänder utan backning De är därför ofta dimensionerande för gatans bredd och till viss del även lutning. Det är viktigt att backning endast sker i absolut undantagsfall och aldrig på GCM-vägar, i bilfria områden, intill lekplatser och vid bostadsentréer eller i anslutning till skolor, förskolor och äldreboende. Vändplatser måste då anläggas.


Det finns även arbetsmiljökrav på mått för vändning, bredder på gångvägar och avstånd mellan angöring och sopnedkast som behöver beaktas.


Godstrafik påverkas främst av körutrymme och åtkomlighet till viktiga målpunkter, vilket inkluderar såväl strategisk placering i förhållande till transportstråk och lastzoner som trafikregleringar, i form av förbud mot tung trafik, samt eventuella miljözoner. Vändplatser bör dessutom anläggas där det finns behov för det.


12.6.2 Vändslinga för buss Förutom vändslinga erfordras normalt utrymme för hållplats. Vändplats bör i regel ligga till höger om gatan/vägen i den ankommande bussens körriktning. Detta för att, av trafiksäkerhetsskäl, undvika vänstersväng från gatan/vägen. Figur 12.7 Utformning av vändslinga med enkel hållplats


Figur 12.8 Utformning av vändslinga med dubbel hållplats Vändplats i vänsterläge bör endast utföras av utrymmesskäl eller om en övervägande del av bebyggelsen eller till exempel en skola ligger på den sidan. Färre passagerare måste då korsa gatan/vägen.


Det kan också vara lämpligt att placera påstigningshållplatsen på andra sidan gatan/vägen. Se Figur 12.9.


Figur 12.9 Utformning av vändslinga med av- och påstigningshållplats på ömse sidor om vägen/gatan När endast vissa busslinjer passerar vändplatsen och/eller om målpunkterna huvudsakligen ligger före vändslingan bör hållplatsen läggas före slingan. Se Figur 12.10. Kan även vara en bra lösning om utrymme för vändplats ligger bortom optimal placering av ändhållplatsen.


Figur 12.10 Utformning då vissa linjer passerar vändslinga för buss Vändslinga i högerläge bör utformas enligt Figur 12.11, förutsätter att inget behov finns för förbikörning i slingan. Slingan är dimensionerad för körspårsradie 10,0 m. För vändslinga i vänsterläge bör längden A ökas med 5,0 m.


Figur 12.11 Måttsättning av vändslinga för buss Det kan ibland finnas behov av att passera buss vid hållplats i slinga. Då testas utrymmesbehovet med körspår. Hållplatsen kan även göras som en fickhållplats men helst med direkt inkörning (bred infart från gatan) för att undvika krängningar.


13 Ledning styrning och reglering 13.1 Vägmärken och andra anordningar Förutsättningar  I avsnitt 13.1 Vägmärken, finns råd om hur vägmärken används. I den här versionen av Råd 2022:003 VGU, avsnitt 13.1 Vägmärken, finns råd märke för märke. Det finns inte råd för inte alla Väjningspliktsmärken, Påbudsmärken och Anvisningsmärken. Vägmärkenas utformning och innebörd samt trafikregler som är kopplade till vägmärkena finns i Svensk Författningssamling, SFS och i Transportstyrelsens författningar, TSFS, som utfärdats med stöd av bestämmelser i SFS. Bland de författningar som ger de grundläggande bestämmelserna för vägmärken och deras användning är:   Vägmärkesförordningen VMF   Trafikförordningen TrF   Transportstyrelsens författningssamling, TSFS


När kravtext återfinns i detta avsnitt är de återgivna från ovanstående författningar. Råden som saknar krav i Krav 2022:001 VGU är kopplade till dessa externa krav. 13.1.1 Vägutrustningsplaner med tillhörande dokument


Figur 13.1 Exempel på markering av vägmärken som kräver lokal trafikföreskrift Det bör framgå att vägutrustningsplanen inte anger exakta lägen för vägmärken utan att dessa kan behöva justeras med hänsyn till lokala förutsättningar som träd, andra skyltar o.s.v.


13.1.2 Placering av samt storlekar på vägmärken 13.1.2.1 Placering av vägmärken I TSFS 2019:74 finns föreskrifter om placering, inbördes placering m.m. I allmänhet ska märken ur olika vägmärkesgrupper inte kombineras i samma uppsättning eftersom ett påbud innebär förbud mot t.ex. andra trafikantkategorier.


I vissa lokala trafikföreskrifter anges var märkena som utmärker föreskriften ska placeras. Läget i längdled är då i stort sett låst, det kan möjligen variera någon meter beroende på markförhållanden där märket placeras. Det är viktigt att placering i höjd- och sidled ger optimal synlighet och läsbarhet, särskilt om läget i längdled inte kan varieras. Ibland kan föreskriften behöva ändras med hänsyn till fysisk placeringsmöjlighet. Detta måste ske före ikraftträdandet. Märken bör inte placeras så lågt att de riskerar skymmas av till exempel uppställda fordon.


Figur 13.2 Mått vid placering av vägmärke vid/på gångbana och gång- och cykelbana (GCM-bana). Figur 13.3 Mått vid placering av vägmärke vid körbana


Exempel på vanliga kombinationer av olika märkestyper: Figur 13.4 Exempel på vanliga kombinationer av olika märkerstyper Det är olämpligt att kombinera varnings-, förbuds- och påbudsmärken i samma uppsättning. I vissa fall kan det ändå vara motiverat att varna för farans art och samtidigt begränsa den högsta tillåtna hastigheten.


13.1.2.2 Generella aspekter 13.1.2.3 Storlek på vägmärken Märken i mycket liten storlek bör användas på GCM-vägar där märken i liten storlek lämpligen inte kan användas.


Märken i mycket stor storlek bör användas på vägar där hastigheterna är höga och där märken i stor storlek inte bedöms kunna ge tillräckligt långt läsavstånd.


Undantag från krav på stor storlek kan göras på vägar som är mindre än 13,0 meter breda om särskilda skäl finns och där hastighetsgränsen är 100 kilometer i timmen eller lägre. Ett särskilt skäl kan vara vägar med lågt ÅDT. Undantag kan också göras på- och avfarter i trafikplatser.


13.1.2.3.1 Andra vägmärken än lokaliseringsmärken 13.1.2.3.2 Lokaliseringsmärken och upplysningsmärke J2


13.1.3 Retroreflexmaterial till vägmärken och andra anordningar 13.1.3.1 Reflekterande material till vägmärken


Förutsättning  Krav på reflekterande material till temporära vägmärken för utmärkning av vägarbeten och av tillfällig omledning framgår av Trafikverkets tekniska krav för {Arbete på väg, TDOK 2012:86}.


Fluorescerande gul bottenfärg, för närvarande endast som mikroprismatiskt material, bör endast användas där det finns särskilda skäl att höja uppmärksamheten under dagsljusförhållanden, t. ex:   märke X1 i kurvor med radie understigande 1,5 ggr normal minimiradie   märke X2 och X3 vid portar och broar   märke C16 och C17 för portar.


13.1.3.2 Reflexer till andra anordningar För att göra baksidan på ett påbudsmärke synligt i mörker kan en baksidesreflex enligt Figur 13.5 användas. Mått: normal 120 mm x 200 mm, stor 170 mm x 300 mm.


Figur 13.5 Exempel på baksidereflex till vägmärke Märken som sätts upp på en vägbana bör förses med reflex på baksidan. 13.1.4 Vägmärken och deras inpassning i väg- och gatumiljön


Placeringen av vägmärket är starkt situationsanpassad. En rekommendation är att studera alternativa placeringar i väg- eller gaturummet med hjälp av perspektiv i bild alternativt fotomontage. Skalan beskriver en storleksanpassning till den skyltade hastigheten på gatan eller vägen.


Material och färgval på annat än själva vägmärket kan anpassas till miljön. I historiska stadsmiljöer kan galvaniserade stolpar vara ett mycket störande inslag. Infästningen och baksidans färgnyans är en viktig del av vägmärket och bör också beröras i gestaltningsprogrammet.


Portaler är svåra att inpassa i visuellt känsliga miljöer, där silhuetter av profilbyggnader eller andra värden helt kan förtas.


Figur 13.6 Vägmärkenas placering i vägrummet kan påtagligt förstärka eller minska deras visuella dominans, men ändå klara att förmedla nödvändig information.


Vägmärkesbågar får användas i miljöer där det ställs stora krav på gestaltning och det därmed kan finnas särskilda skäl att frångå angivna mått för avståndet till märkets underkant.


En strävan att reducera vägmiljöns visuella intrång handlar om att inte störa viktiga utblickar. En generell kvalitet är upplevelsen av vägens egenvärde, dess linjeföring, broar med mera. Ett generellt råd är därför att om möjligt undvika att placera vägmärken i innerkurvor, på krön och i samband med broar.


Figur 13.7 Vägmärken i landsbygdsmiljö – landskapets innehåll, topografi och skala avgör hur väl det framträder


Figur 13.8 Vägmärkets placering kan ordnas så att det ”tar stöd” i vegetationen och frigör utblickarna


Det fullständiga regelverket finns i TSFS 2019:74. 13.1.5.1 Placering av varningsmärken Varningsmärken placerade över körbanan gäller alla körfält i färdriktningen om inte annat anges på tilläggstavla.


Avgörande för behovet av att använda ett varningsmärke är ofta om platsen där faran finns eller kan finnas är synlig på tillräckligt avstånd. För bedömning av erforderliga siktavstånd kan VGU-avsnitten ”Sikt i korsning” (Korsningspunkter) och ”Sikt” (Linjeföring) användas som hjälpmedel.


Följande tilläggstavlor kan användas:   T1 Vägsträckas längd   T2 Avstånd.   T9 Nedsatt syn   T10 Nedsatt hörsel   T12 Riktning   T22 Text   T4 Fri bredd   T15 Vägars fortsättning i korsning


Avser ett varningsmärke en vägsträcka vars längd är 500 meter eller längre bör längden vara angiven på tilläggstavla T1 Vägsträckas längd. Om vägsträckan är längre än 1 km bör varningsmärket vara upprepat och den återstående längden vara angiven på tilläggstavla T1 Vägsträckas längd. Tilläggstavlans första angivelse är på upprepningsmärket 0–XXX m eller 0–X,X km.


Figur 13.9 Exempel på utmärkning med varningsmärke med tilläggstavla (T1) ”0,2-1.2” km som upprepas efter halva sträckan.


Ett varningsmärke kan sättas upp för att ange fara på korsande eller anslutande väg. Ett sådant varningsmärke förses med tilläggstavla T12 Riktning.


Figur 13.10 Exempel på fara på korsande väg, med T12 vid korsande cykeltrafik på anslutande väg. Varningsmärken bör normalt inte kombineras med andra slags märken. Ett undantag är hastighetsbegränsning eller rekommenderad lägre hastighet. 13.1.5.5 Enskilda varningsmärken A1 Varning för farlig kurva


Märket finns med fler alternativa symboler. Märket sätts endast upp när det inte av vägförhållandena före eller i kurvan tydligt framgår att ett fordon måste föras med lägre hastighet än den för vägen högsta tillåtna hastigheten.


I vissa fall kan X1 Markeringspil användas för att förstärka den visuella ledningen. Andra anordningar som kan användas i samma syfte är vägmarkeringar, kantstolpar, belysning och vägräcken.


Vid kurva där radien minskar gradvis kan det vara lämpligt att ange en lägre hastighet än den högsta tillåtna med märke E11, Rekommenderad lägre hastighet.


Märket finns med flera alternativa symboler. Märket sätts upp när det inte av vägförhållandena före eller i kurvorna tydligt framgår att ett fordon måste föras med lägre hastighet än den för vägen högsta tillåtna hastigheten. I vissa fall kan X1 markeringspil användas för att förstärka den visuella ledningen.


Figur 13.11 Exempel på utmärkning med märke A2 tillsammans med märke X1, Markeringspil, för att förstärka den visuella ledningen. A3 Varning för nedförslutning och A4 Varning för stigning


Märket används för att varna för lutningar som bedöms vara särskilt trafikfarliga. Märket bör sättas upp endast om lutningen överstiger 6 % och den lutande sträckans längd samt förhållandena i övrigt medför särskild fara för i första hand tunga fordon. Lutningen anges med hela procenttal.


Märket finns med flera alternativa symboler. Märket sätts upp vid väsentlig avsmalning på en väg med tät och snabb trafik. På övriga vägar ska märket sättas upp om avsmalningen inte är väl synlig på tillräckligt avstånd för dem som färdas på vägen.


För att ytterligare uppmärksamma trafikanterna på den plats där vägbredden minskar kan det i vissa fall vara lämpligt att utmärka platsen med X3 Markeringsskärm för sidohinder, farthinder m.m. som ett komplement till utmärkningen med varningsmärke A5.


Vid förändring av antalet körfält, exempelvis där omkörningsfält upphör, används upplysningsmärke F17 Minskning av antalet körfält i stället för varningsmärke A5.


Märket sätts normalt upp vid öppningsbar bro utanför tättbebyggt område. Inom tättbebyggt område kan märket utelämnas om bron och signalanläggningen kan ses på tillräckligt avstånd.


Märket kan vid behov kompletteras med signalanläggning (gult blinkande ljus) för påkallande av särskild försiktighet.


Märket sätts normalt upp när det inte av förhållandena framgår att fordon, eller vissa slag av fordon såsom lastbilar och bussar, måste föras med lägre hastighet än den för vägen högsta tillåtna hastigheten.


Märket kan kompletteras med tilläggstavla T22 Text om det behövs närmare upplysning om orsakerna till varningen.


Lämplig text på tilläggstavla kan exempelvis vara:   Tjälskador   Svallis   Färist   Vägskada   Broskarv A9 Varning för farthinder Märket finns med flera alternativa symboler. A10 Varning för slirig väg


Märket sätts normalt upp när vägbanan är hal eller slirig på grund av förhållanden som trafikanten inte kan förutse.


-Används märket som varning för halka enbart i samband med nederbörd bör texten på tilläggstavlan vara --Vid våt vägbana--.-


Om det behövs närmare upplysning om orsakerna till varningen anges detta på tilläggstavla T22 Text. Lämplig text på tilläggstavla T22 kan exempelvis vara:   Löst grus   Olja sprids   Blödande asfalt   Spårbildning   Vid våt vägbana A11 Varning för stenskott


Märket sätts upp när det inte av vägförhållandena framgår att det är risk för stenskott eller när risken för stenskott tillfälligt är förhöjd på en väg, t.ex. i samband med skador, ny beläggning eller motsvarande.


Märket finns med flera alternativa symboler. A13 Varning för övergångsställe Om det finns skäl för att varna för ett övergångsställe bör lämpligheten av att det finns ett övergångsställe på den aktuella platsen ifrågasättas. Överväg i stället en särskilt anordnad gångpassage eller planskild gångpassage.


Sätts märket upp vid övergångsställe där det finns ett stort inslag av gående med nedsatt syn eller hörsel kan detta utmärkas med tilläggstavlorna T9 Nedsatt syn eller T10 Nedsatt hörsel.


Märket kan inom tättbebyggt område användas för att varna för gående som korsar vägen vid särskilt anordnade gångpassager eller liknande.


Utom tättbebyggt område kan märket, förutom vid särskilt anordnade gångpassager, användas vid idrottsplatser, festplatser, badplatser, busshållplatser och liknande miljöer där gående ofta korsar eller uppehåller sig på eller vid vägen.


Exempel på platser där barn ofta korsar eller uppehåller sig på eller vid vägen kan vara skolor, lekplatser eller liknande. A16 Varning för cyklande och mopedförare


Exempel på platser där cyklande eller mopedförare ofta korsar eller kör in på vägen och där varning kan behövas är utanför tättbebyggt område där en friliggande cykelpassage anlagts eller där cyklister och mopedförare i större omfattning kör in på körbanan på annan plats än i korsning, exempelvis där cykelväg upphör. A17 Varning för skidåkare


Exempel på platser där ridande korsar eller uppehåller sig på vägen kan vara vid ridskola, vid särskilt anlagd ridväg eller liknande. Enbart att det finns hästar i närheten är inte ett skäl att sätta upp märket. Varning för ridande som uppehåller sig på vägen bör endast avse en kortare sträcka.


Används märket vid ridskola eller motsvarande kan detta anges med en tilläggstavla T22 Text med texten Ridskola.


Observera att det alltid gäller att man inte ska se ryttarna före märket om ett varningsmärke ska sättas upp.


Märket finns med flera alternativa symboler. Varning som avser plats där viltstängsel/ faunastängsel upphör, bör detta anges på tilläggstavla med text, ”Viltstängsel upphör”.


Varning som avser en faunapassage i plan, bör detta anges på tilläggstavla med text, ”Viltpassage”. Märket bör användas mycket restriktivt eftersom det finns mycket vilt över hela landet. A22 Varning för flerfärgssignal


Märket kan vara placerat även på vänster sida av vägen vid tillfällig signalreglering. A23 Varning för lågt flygande flygplan


Märket bör sättas upp om flygplan vid start eller landning passerar över väg på sådan höjd att vägtrafikanter kan överraskas.


Märket finns med flera alternativa symboler. Märket bör endast sättas upp på platser där det förekommer stark sidvind eller kraftiga vindstötar. Sådana platser kan exempelvis vara på broar. A25 Varning för mötande trafik


A27 Varning för svag vägkant eller hög körbanekant Märket används t.ex. när stödremsa saknas utanför beläggningskanten eller vid höjdskillnader vid längsgående skarv vid beläggningsarbete. Det kan också ersätta märke A20 Varning för vägarbete, när endast arbete med att lägga stödremsa kvarstår vid ett beläggningsarbete. A28 Varning för vägkorsning


Märket används för att varna för vägkorsning p.g.a. siktförhållanden, otydlig trafikmiljö eller av annat skäl.


Märket kan även användas före trevägskorsning. Inom tättbebyggt område bör märket användas endast om särskilda skäl motiverar det. A29 Varning för vägkorsning där trafikanter på anslutande väg har väjningsplikt eller stopplikt


Märket finns med flera alternativa symboler. A30 Varning för cirkulationsplats


Märket används för att varna för cirkulationsplats som är svår att upptäcka p.g.a. siktförhållanden eller av annat skäl.


Inom tättbebyggt område bör märket endast sättas upp vid vägar med tillåten hastighet 70 kilometer i timmen eller högre. A31 Varning för långsamtgående fordon


A32 Varning för fordon med förspänt dragdjur Märket finns med flera alternativa symboler. Märket kan sättas upp utanför tättbebyggt område vid plats – eller på ömse sidor om en kortare vägsträcka – där fordon med förspänt dragdjur korsar vägen eller kör längs vägen i större omfattning.


Exempel på platser där hundspann ofta korsar eller uppehåller sig på vägen kan vara där särskilt anordnade leder korsar vägen.


Utmärkning med vägmärket bör övervägas även om siktförhållandena är relativt goda eftersom föraren inte sitter längst fram. A33 Varning för terrängskotertrafik


Exempel på platser där terrängskotrar ofta korsar eller uppehåller sig på vägen kan vara där särskilt anordnade skoterleder korsar vägen.


Märket kan sättas upp där det förekommer så tät trafik att hastigheten sänks regelbundet. Det är då lämpligt att använda omställbara vägmärken.


Andra exempel när märket kan sättas upp är när det finns en tillfällig trafiksignal, vakt vid vägarbete eller i samband med större tillfälliga arrangemang.


Om köns längd varierar starkt beroende på trafikmängden under dagen kan tilläggstavla med T1 Vägsträckas längd sättas upp. A38 Avstånd till plankorsning 1/3 av L 1/3 av L 1/3 av L Figur 13.12 Exempel på utmärkning med märke A38.


Märket bör placeras så att dess centrum befinner sig ca 2,5 meter eller, om signal Rött blinkande ljus är uppsatt på samma stolpe, ca 3 meter över körbanan.


Märket kan sättas upp som varning för en plankorsning eller annan korsning med järnväg eller spårväg på en enskild väg med relativt omfattande främmande trafik under hela eller del av året eller där järnvägen inte är synlig på tillräckligt avstånd och inslaget av främmande trafik på den enskilda vägen är mer än sporadiskt. A40 Varning för annan fara


Följande tilläggstavlor kan användas tillsammans med märke A40:   T9 Nedsatt syn   T10 Nedsatt hörsel   T22 Text.


Lämpliga texter kan då vara:   Byggtrafik   Dressin   Gårdsplan   Snödrev   Spår   Spårbildning   Spårområde   Svallis   Utfart


Märke A40 med tilläggstavla ”Spår” används istället för märke A36 när tågtrafik inte förekommer på spåret.


13.1.6 Väjningspliktsmärken 13.1.6.1 Enskilda väjningspliktsmärken Förutsättning  Beslut om lokala trafikföreskrifter behövs för dessa märken. Undantag när beslut inte krävs framgår i föreskrift.


Väjningsplikt kan övervägas:   om högerregeln fungerar otillfredsställande eller är svår att tillämpa, t.ex. beroende på lokala förhållanden såsom sikt och/eller utformning,   där framkomligheten prioriteras på en väg eller sträcka, t.ex. kollektivtrafikstråk, men villkor för huvudled inte uppfylls,   när det finns risk att fordon blir stillastående i en farlig situation, t.ex. i plankorsning, bakom kurva eller backkrön när högerregeln tillämpas,   där det är stor skillnad i trafikmängder på korsande vägar,   där förhållanden avviker från det normala och/eller olyckor förekommer.


Väjningsplikt bör inte användas:   om det finns behov av att reglera flera vägkorsningar på väg med genomgående trafik, då istället huvudled bör övervägas,   för sammanvävning enligt bestämmelserna i {3 kap. 44 § TrF},   för fordon i accelerationsfält.


Om tillgänglig sikt på minst 1,5 x stoppsträcka inte kan uppnås kan förberedande skyltning i form av B1 väjningsplikt med tilläggstavla T2 användas.


Stopplikt kan användas både vid anslutande väg mot huvudled och som separat reglering. Stopplikt kan övervägas om väjningsplikt fungerar otillfredsställande i en korsning. Detta kan bero på lokala förhållanden såsom dålig sikt, utformning eller kännedom om tillbud på platsen.


Stopplikt kan även övervägas när en korsning är svår att överblicka. Även om sikt och övriga förhållanden är fullgoda i en korsning kan den upplevas som svår att överblicka, t.ex. genom att korsande vägar är svåra att uppfatta.


Om tillgänglig sikt på minst 1,5 x stoppsträcka inte kan uppnås kan förberedande skyltning i form av B1väjningsplikt med tilläggstavla T3 användas.


Huvudled kan övervägas i följande fall på vägar och sträckor som inte är funktionellt prioriterade stråk:   där högsta tillåtna hastighet är ≥80 km/h,   där det finns behov av framkomlighet på vägen enligt bedömning utifrån lokalkännedom, och verksamheter,   när någon trafikström ska prioriteras, till exempel kollektivtrafikstråk.


Svängande huvudled bör användas restriktivt. För exempel på utmärkning av svängande huvudled, se Figur 13.13.


Figur 13.13 Exempel på utmärkning av svängande huvudled. Märket behöver inte användas där huvudleden upphör genom att väjnings- eller stopplikt märks ut. B6 Väjningsplikt mot mötande trafik och B7 Mötande trafik har väjningsplikt


Figur 13.14 Exemplet visar utmärkning där det finns särskilt skäl att frångå grundbestämmelsen i trafikförordningen om möte vid hinder.


Förutsättning  Utgångspunkten är att på allmänna vägar ska man vara restriktiv med att förbjuda eller inskränka viss trafik. Beslut om lokala trafikföreskrifter behövs för dessa märken. Undantag när beslut inte krävs framgår i föreskrift.


13.1.7.1.1 Placering av förbudsmärken Förutsättning  Placering i längsled av förbudsmärken bestäms av de föreskrifter som ligger till grund för regleringen.


Vid placering av förbudsmärken i trånga vägmiljöer, till exempel i tunnlar, ska särskild hänsyn tas till hur förankring av skyltbärare i vägg eller sidoområde kan göras, utan att märkena inkräktar på körbanan, hindrar sikt eller blir störande för trafikanten. Utsträckningen av ett förbud kan behöva justeras för att utmärkning ska kunna ske på tillfredställande sätt. Observera att märken även kan placeras över körbanan.


Följande tilläggstavlor kan användas under förbudsmärken: Tabell 13.1 Tilläggstavlor *Skriv 9.45 (inte: 09.45) och 20.30. Hela timmar skrivs 9-20 på tilläggstavla.


13.1.7.2.1 Placering av tilläggstavlor Tilläggstavlornas placering avgör vilka märken som avses. En tilläggstavla ska vara uppsatt omedelbart under det eller de märken den tillhör.


Tilläggstavla som avser det övre vänstra märket. Tilläggstavla som avser samtliga märken. Tilläggstavla som avser de båda översta märkena. Figur 13.15 Inbördes placering av tilläggstavla.


C1 Förbud mot infart med fordon Märket kan användas för att öka säkerheten i korsning där dålig sikt eller andra omständigheter gör infart olämplig, eller för att på lämpligt sätt kanalisera trafik till och från exempelvis en parkeringsplats. I de fall enligt ovan där märket använts för att upplysa om förbud mot infart vid en avfartsväg från en motorväg kan förstärkningar av förbudet göras genom vägmarkering M19 Körfältspilar.


Figur 13.16 Exempel på utmärkning med märke C1 som följd av beslut om enkelriktad trafik. Uppsättning av märke C1kräver inte LTF i följande fall:   för att upplysa om förbud mot infart vid slutpunkten för avfartsväg från motorväg eller motortrafikled, om avfartsvägen ingår i beslutet om motorväg eller motortrafikled.   till följd av annat beslut om enkelriktad trafik. Observera att LTF krävs vid förbjuden infart på särskild vänstersvängsögla.


Märket används i första hand vid tillfälliga avstängningar i samband med vägarbete, olyckor, arrangemang eller liknande. I samband med detta ska även avstängningsanordningar användas. Annan användning bör ske mycket restriktivt.


Har förbud mot trafik med fordon meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg. Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF.


Märket kan användas med tilläggstavla T2 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C3 Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon än moped klass II


Märket används mer på det kommunala gatunätet än på de allmänna vägarna. Det krävs mycket starka skäl om man ska stänga av en allmän väg för motordrivet fordon eftersom allmänna vägar ska vara öppna för allmän samfärdsel enligt Väglagen.


Förbud mot trafik med motordrivet fordon kan användas på det kommunala eller enskilda vägnätet där det behövs utifrån trafiksäkerhets- eller framkomlighetssynpunkt. Förbudet kan då gälla kortare eller längre del av gata eller endast som in- eller utfartsförbud. Det kan även användas för att minska störningar från trafik nattetid på gata i bostadsområde eller där man på grund av nödvändiga transporter inte vill förbjuda trafik med motordrivet fordon hela dygnet. Förbudet kan också avse genomfart och användas för att komma till rätta med motorfordonsförare som exempelvis använder gata i bostadsområde i stället för trafikleder avsedda för genomfartstrafik. Förbudet kan då avse endast en riktning.


Med hänsyn till svårigheten att effektivt övervaka genomfartsförbud är det lämpligt att i första hand överväga andra åtgärder.


Enligt TrF är moped ett motordrivet fordon. Vägmärke C3 gäller emellertid inte trafik med moped klass II. Om även moped klass II skall innefattas i förbudet anges detta på tilläggstavla T22.


Har förbud mot trafik med fordon meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Gäller ej buss i linjetrafik”   ”Gäller ej taxi”   ”Gäller även moped klass II”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C4 Förbud mot trafik med motordrivet fordon med fler än två hjul


Märket är ovanligt, då LTF som förbjuder att annan motorfordonstrafik än motorcyklar och moped sällan förekommer.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Gäller ej buss i linjetrafik”   ”Gäller ej taxi”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.


Märket är ovanligt, då LTF som enbart förbjuder trafik med motorcykel och moped klass I sällan förekommer.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C6 Förbud mot trafik med motordrivet fordon med tillkopplad släpvagn


Behov av förbudet aktualiseras ofta av att långa fordonskombinationer inte kan tillåtas på trånga gator eller i trånga områden. Eftersom förbudet inte avser bil med tillkopplad påhängsvagn och släpkärra kan problemen ändå kvarstå trots förbudet. Är avsikten med förbudet att även dessa fordonskategorier skall omfattas kan detta anges på tilläggstavla.


Ett annat sätt att komma tillrätta med dessa problem kan vara att i stället införa begränsning av längden på fordon och fordonståg (se C18).


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller även påhängsvagn”   ”Gäller även släpkärra”   ”Gäller även påhängsvagn och släpkärra”. C7 Förbud mot trafik med tung lastbil


Det krävs mycket starka skäl om man ska stänga av en allmän väg för trafik med tung lastbil av annat skäl än vägens bärighet, eftersom allmänna vägar ska vara öppna för allmän samfärdsel enligt Väglagen.


Om förbud mot trafik med tung lastbil övervägs enbart på grund av att trafiken belastar väg- och gatunätet på ett icke önskvärt sätt bör man istället välja att införa begränsning av bruttovikten eller axel- eller boggitryck (se C20-C24).


Förbudet är tillämpbart om avsikten är att förbjuda trafik med tung lastbil, men samtidigt tillåta trafik med till exempel tung buss. Om också tung buss avses förbjudas på platsen måste detta anges särskilt i LTF:en samt på tilläggstavla.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T5, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Gäller även lätt lastbil”   ”Gäller även tung buss”.


Genom förbud mot trafik med traktor och motorredskap klass II kan långsamtgående trafik skiljas från övrig trafik, vilket kan vara till fördel för såväl trafiksäkerheten som framkomligheten. Exempel på vägtyper där ett sådant förbud kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns.


Beakta i bedömningen att vissa jordbruksfastigheter och dylikt kan vara belägna så att inga alternativa vägar finns. I dessa fall är det bättre att undanta förbudet från de vägsegment där fordonen blir tvungna att föras, hellre än att komplettera med tilläggstavla T22 ”Gäller ej fordon med tillstånd”. Detta för att uppmärksamma övriga trafikanter om att sådana fordon kan förekomma på sträckan.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller även motorredskap klass I”   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”. C9 Förbud mot trafik med fordon lastat med farligt gods


I vissa fall kan det vara lämpligt att märka ut ett förbud och då tillsammans med rekommenderad färdväg med märke F32 Farligt gods alternativt med märke D12, Påbjuden körriktning för fordon lastat med farligt gods.


Bestämmelser om indelning av vägtunnlar i tunnelkategorierna A, B, C, D och E finns i TrF. Indelningen i tunnelkategorierna grundas på tunnlarnas känslighet för olyckor vid transport av farligt gods genom tunneln. I allmänhet tillhör en vägtunnel kategori A och märks då inte ut med ett vägmärke. Tillhör en vägtunnel kategori A gäller inga tunnelrestriktioner. För vägtunnlar som tillhör tunnelkategori B-E gäller olika tunnelrestriktioner för transport av farligt gods. Tunnelkategorin B är den


tunnelkategori som har det minst stränga förbudet mot fordon som transporterar farligt gods, medan tunnelkategori E är den kategori som har det strängaste förbudet.


Om förbudet märks ut med märke D12 Påbjuden körriktning för fordon lastat med farligt gods kan detta också förses med infälld tunnelkategori. Bokstaven på märket anger att påbudet endast avser sådana fordon som inte får framföras i en vägtunnel som tillhör den tunnelkategori som motsvarar bokstaven.


Observera att inskränkningar avseende trafik med farligt gods ska framgå i Länsstyrelsernas Sammanställning över vägar, samt i Väginformationskartan för respektive län.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12, T22 och T23. Texter på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C10 Förbud mot trafik med cykel och moped klass II


Exempel på vägtyper där ett förbud mot trafik med cykel och moped klass II kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns. Andra exempel kan vara kollektivtrafikkörfält och sträckor med spårvagnsspår med tanke på trafiksäkerheten.


Observera att enskild vägs ägare kan besluta om inskränkningar av motorfordonstrafik, och därmed förbjuda trafik med moped klass II med vägmärke C11. Enskild vägs ägare kan dock inte inskränka trafik med cykel.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller även moped klass I”.


Exempel på vägtyper där ett sådant förbud kan vara aktuellt är mötesfria vägar, som inte är motorvägar eller motortrafikleder, men där hastigheterna kan vara höga, och där alternativa vägar finns.


Om förbud mot motordrivna fordon meddelas och förbudet även skall omfatta moped klass II anges detta med märke C3 och tilläggstavla med text ”Gäller även moped klass II”.


Tillåts inte trafik med moped klass II på cykelbana kan det vara lämpligare att istället för förbudsmärket använda tilläggstavla med text ”Ej moped” till något av märkena D4, D6 eller D7.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller även moped klass I”. C12 Förbud mot trafik med fordon förspänt med dragdjur


Observera att vägmärke C12 aldrig ska kombineras med vägmärke D4-D7. Dessa märken om påbjuden gång- respektive cykelbana innebär redan ett generellt förbud mot fordonstrafik eller ridande.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.


Terrängmotorfordon är inte tillåtet att föra på allmän väg för annat än att korsa den. Då får man föra fordonet kortast lämpliga sträcka på vägen.


Märket kan användas för att utmärka förbud i terräng. Detta kan bli aktuellt i anslutning till vintersportanläggningar med stor andel främmande trafik på platser där det finns risk för att snöskoterfärder i annat fall skulle starta. Om allmän skoterled är utmärkt med vägmärke D9 Påbjuden led för terrängmotorfordon och terrängsläp, råder generellt förbud mot trafik med sådana fordon utanför leden. I detta fall behöver förbudet inte märkas ut med märke C13.


Märket kan användas med tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej terrängvagn”.


Observera att vägmärke C14 aldrig ska kombineras med vägmärke D4-D7. Dessa märken om påbjuden gång- respektive cykelbana innebär redan ett generellt förbud mot ridande.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller även ledande av riddjur”. C15 Förbud mot gångtrafik


Förbud mot gångtrafik kan behövas för att förhindra olämplig gångtrafik på till exempel av- och påfartsvägar till motorväg eller motortrafikled där dessa av någon anledning inte ingår i motorvägen eller motortrafikleden. I dessa fall behövs dock LTF. I de fall förbud mot gångtrafik förekommer på sträcka kan det i förekommande


fall också vara aktuellt att införa motsvarande förbud mellan sträckan och sista vägvalspunkten innan denna. Också i detta fall krävs LTF.


Märket kan även användas på annan väg, eller tunnel, där det av trafiksäkerhetsskäl är olämpligt med gående och där det finns alternativa gångvägar.


Då gående enligt TrF ska gå på vänster sida kan det finnas skäl till att sätta upp vägmärket på båda sidor. C16 Begränsad fordonsbredd


Märket är mycket ovanligt och används på platser där bredden på körfältet, eller i förekommande fall körbanan, underskrider den fria bredden 2,6 meter. Främsta användningsområdet för märket är annars vid vägarbete i syfte att tillfälligt begränsa fordonsbredden på ett körfält.


Det är inte lämpligt att föreskriva om permanent begränsad fordonsbredd i annat fall än då framkomligheten är begränsad genom sidohinder, exempelvis en smal bro, passage under bro eller liknande. I fallet med smala broar där breda fordon inte kan mötas, men där brons fria bredd överstiger 2,6 meter, kan det istället vara lämpligt att sätta upp vägmärke B6 Väjningsplikt mot mötande trafik kombinerat med B7 Mötande trafik har väjningsplikt från motsatt körriktning. Observera att utmärkning med varningsmärke A5 också rekommenderas på sådana platser.


Har förbud meddelats på genomgående väg, exempelvis i samband med vägarbete, bör förberedande upplysning om detta ges inför närmaste lämpliga omledningsväg.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart till ... A-gatan”. C17 Begränsad fordonshöjd


Normalt är det inte lämpligt att begränsa den fria höjden på grund av trädgrenar och liknande. Sådana hinder bör i stället avlägsnas.


I samband med förberedande upplysning om begränsad fordonshöjd kan detekteringssystem, med signal med gult blinkande ljus för att uppmärksamma höjdhindret, övervägas som en extra säkerhetsåtgärd.


LTF eller annan föreskrift krävs inte. Märket används med en marginal på 0,2 meter, d.v.s. där fria höjden 4,5 meter garanteras gentemot trafikanten är den verkliga höjden ≥4,7 m för att ha plats för snö, is, tjällyftning och underhållsbeläggning.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Är märket också uppsatt på båda sidor om vägen skall den lägsta fria höjden anges på märket och på tilläggstavla T22, Text, att den fria höjden är högre i ett visst körfält. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Vänster körfält 4,3 m”   ”Gäller höger körfält”   ”Gäller vägren”. C18 Begränsad fordonslängd


Märket är mer vanligt på det kommunala än på det statliga vägnätet och används företrädelsevis i trånga vägmiljöer inne i tätort, där smala gator och korsningar utgör ett framkomlighetsproblem. Det kan även användas för att begränsa andelen långa fordon i sådana miljöer. Observera att på allmän väg bör förbud av detta slag endast användas där enbart fysiska begränsningar föreligger, och inte som en styrning av trafik.


Används förbudet för att begränsa andelen stora fordon inom en tätort är det viktigt att välja lämplig längdgräns för fordon och omfattning av området. I annat fall kan behovet av dispenser bli stort. Det är även viktigt att tillräckliga uppställningsutrymmen finns i anslutning till området.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T6, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller genomfart”   ”Gäller genomfart… till A-gatan”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Man kan även undanta vissa fordon, visst slag av fordon eller viss grupp av fordon. Det anges då på tilläggstavla T22 med lämplig text.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften.


Exempel på vägtyper där förbudsmärke om minsta avstånd mellan motordrivna fordon kan användas är i tunnlar där begränsade siktförhållanden kan råda eller risk för koloxidförgiftning kan föreligga. Märket kan också användas på broar, vintervägar över istäckt vatten eller på annan väg med dålig bärighet.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler. Märket bör inte användas med tilläggstavla. C20 Begränsad bruttovikt på fordon


Begränsad bruttovikt på fordon kan föreskrivas för vägar, vägsträckor, eller områden där vägen eller broar på vägen inte tål de vikter som följer av TrF. Om bruttoviktsbegränsningen istället ska avse hela fordonståg används vägmärke C21. Observera att på allmän väg bör förbud av detta slag endast användas där enbart fysiska begränsningar föreligger, och inte som en styrning av trafik.


Förberedande upplysning kan, förutom avståndet till platsen för förbudet, även i förekommande fall innehålla namn på denna plats.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller på C-bron”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Gäller höger körfält”.


Begränsad bruttovikt på fordon kan föreskrivas för vägar, vägsträckor, eller områden där vägen eller broar på vägen inte tål de vikter som följer av TrF. Till skillnad från vägmärke C20 avser vägmärke C21 den samlade bruttovikten på hela ekipaget. Bruttoviktsbegränsningar på vägmärke C21 är generellt sett därför högre än begränsningar på vägmärke C20.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller på C-bron”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Vägar som inte är enskilda delas in i fyra bärighetsklasser.Om inte annat har föreskrivits tillhör en allmän väg bärighetsklass 1 (BK1) och övriga vägar som inte är enskilda tillhör bärighetsklass 2 (BK2).


Förberedande upplysning kan, förutom avståndet till platsen för förbudet, även i förekommande fall innehålla namn på denna plats. Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22.


Tillfälliga föreskrifter om begränsning av axeltryck på fordon meddelas ibland vid tjällossning eller liknande förhållanden med risk för skador på vägen, då oftast tillsammans med märke C24 Begränsat boggitryck. Är vissa fordon, visst slag av fordon eller viss grupp av fordon undantagna från förbudet anges undantaget på tilläggstavla T22 med lämplig text.


Märket kan användas med tilläggstavla T2, T12 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller på C-bron”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Gäller ej buss”.


LTF krävs när det inte finns någon annan trafikregel som gör att man inte får svänga åt ett visst håll. Exempel på andra trafikregler är:   Enkelriktad gata   Förbud mot infart med fordon   Motorvägsavfarter   Att utformningen är sådan att infart endast kan ske i den motsatta körriktningen


I vissa fall kan det vara lämpligt att i stället för förbud mot sväng föreskriva om påbjuden färdriktning med något av märkena D1.


Märket kan användas med tilläggstavla T1, T2 och T22. Observera att kombinationen mellan vägmärke C25 och tilläggstavla T2 Vägsträckans längd, trots vad som sägs i VMF, bör användas restriktivt och företrädelsevis på sträckor med täta fastighetsinfarter eller mindre gator. I annat fall bör märket av trafiksäkerhetsskäl sättas upp vid varje väg där förbudet gäller. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej buss”   ”Gäller ej taxi”   ”Gäller ej cykel”   ”Gäller ej fordon med tillstånd”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig.


I vissa fall kan det vara lämpligt att i stället för förbud mot U-sväng föreskriva om påbjuden färdriktning med något av märkena D1.


Då märket oftast sätts upp av trafiksäkerhetsskäl är det olämpligt att i föreskrifter ange särskilda undantag från förbudet.


Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T2. Observera att kombinationen mellan vägmärke C26 och tilläggstavla T2 Vägsträckans längd, trots vad som sägs i VMF, bör användas restriktivt och företrädelsevis på sträckor med mycket täta


korsningspunkter. I annat fall bör märket av trafiksäkerhetsskäl sättas upp vid varje väg där förbudet gäller.


Märket används där omkörning av fordon är olämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt, där dolda omständigheter till exempel svackor finns, som gör att de generella regler om omkörningsförbud som anges i TrF inte är tillämpliga. Observera att föreskrifter om förbud mot omkörning förbi vägkorsning även innebär att förbudet omfattar fordon som förbereder sväng. Det innebär att till exempel omkörning av högersvängande fordon förbjuds.


Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T22. Normalt bör inte undantag medges från förbud mot omkörning, men om förbud meddelas för en längre vägsträcka kan det ändå vara lämpligt att tillåta omkörning av traktor och motorredskap. Undantaget anges då på tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Traktor och motorredskap får omköras”. C28 Slut på förbud mot omkörning


C29 Förbud mot omkörning med tung lastbil Märket används där omkörning av fordon är olämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt, där dolda omständigheter som till exempel svackor finns, som gör att de generella regler om omkörningsförbud som anges i TrF inte är tillämpbara. Exempel på vägtyper där förbud mot omkörning med tung lastbil kan vara aktuellt är flerfältsvägar med höga trafikflöden och uppförslut (stigningsfält), där tunga fordon kan tendera att sacka och därmed utgöra ett större hinder för framkomligheten. Observera att föreskrifter om förbud mot omkörning förbi vägkorsning även innebär att förbudet omfattar fordon


som förbereder sväng. Det innebär att till exempel omkörning av högersvängande fordon också förbjuds.


Märket sätts upp för att märka ut förbud enligt LTF. Märket används inte för att märka ut förbud som följer av andra trafikregler.


Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T22. Observera att förbud mot omkörning med tung lastbil inte innebär förbud mot omkörning med tung buss. Syftet med att inskränka omkörningsmöjligheterna också för denna fordonsgrupp kan vara att dessa, liksom tunga lastbilar med och utan släp, har särskilda hastighetsbegränsningar som hindrar dem från att färdas i den på platsen högsta tillåtna, och därmed kan utgöra ett hinder för framkomligheten. Om också tung buss avses med förbudet anges detta på tilläggstavla T22.


Normalt bör inte undantag medges från förbud mot omkörning, men om förbud meddelas för en längre vägsträcka kan det ändå vara lämpligt att tillåta omkörning av traktor och motorredskap. Undantaget anges då på tilläggstavla T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Traktor och motorredskap får omköras”   ”Gäller även tung buss”. C30 Slut på förbud mot omkörning med tung lastbil


C31 Hastighetsbegränsning Vägmärke C31 får återges på körbanan som vägmarkering M29.Denna ersätter då inte utan förtydligar C31.


Märket kan användas med tilläggstavla T2 och T6. Förklarande texter på tilläggstavla T22 bör inte användas. Om hastighetsbegränsningen endast är föreskriven under en del av året bör märket istället plockas ner under de tidpunkter på året då förbudet inte är tillämpbart.


Har vägen eller körbanan mer än ett körfält i färdriktningen ska den förberedande upplysningen ges på båda sidor om vägen eller körbanan. Märket kan sättas upp över vägen och behöver då inte sättas upp på sidan av vägen.


Figur 13.18 Utmärkning av hastighetsbegränsning vid motorvägs början .


Figur 13.20 Tre alternativ till minskning av högsta tillåtna hastighet med mer än 20 kilometer i timmen.


Alternativ 1 bör i första hand väljas utanför tättbebyggt område. Om märke E5 Tättbebyggt område är uppsatt måste märke C31 sättas upp tillsammans med E5 om hastigheten ändras vid gränsen för tättbebyggt område. Avståndet mellan förberedande utmärkning och gräns för hastighet är beroende av hastigheten. Avståendet kan vara mellan 150 och 400 meter.


Alternativ 2 kan väljas inom tättbebyggt område. Dessutom kan alternativ 2 vara det lämpligaste alternativet för avfart från motorväg. Observera att märke i normalstorlek kan användas oavsett storleken på märket på motorvägen.


OBS! Alternativ 3 märks ut enligt beslut om lokala trafikföreskrifter. Det ska användas restriktivt .


Figur 13.21 Upprepning av hastighetsbegränsning i korsning. Upprepning av hastighetsbegränsning behöver endast ske om avståndet efter korsning till gräns för annan hastighet är större än 200 meter.


Upprepningsmärken bör inte placeras omedelbart före vägkorsning, skarp kurva eller i anslutning till gårdsbildningar eller liknande platser där de normala varsamhetsreglerna kan kräva att fordonsföraren håller betydligt lägre hastighet än den för vägen högsta tillåtna.


Upprepningsmärken som inte placeras närmare vägkorsning än 100 meter får vara placerade endast på vänster sida av körbanan eller körfältet.


Om skiljeremsan inte är bredare än att upprepningsmärket kan avläsas i båda färdriktningarna på en motorväg eller annan väg med motsvarande utformning kan man sätta upp upprepningen endast i skiljeremsa.


För varierande högsta tillåtna hastighet gäller att man i de flesta fall kan behöva göra särskilda beräkningar för retardations- och stoppsträckor för att bestämma den exakta placeringen av märken för varierande högsta hastigheter i korsning där olika hastighetsbegränsningar ska kunna visas beroende på förekomsten av korsande eller svängande trafik. Förfarandet beskrivs i Krav 2022:001 VGU, avsnitt 13.4 Varierande


hastighet (VH) i korsningar. Märket bör dock placeras minst 100 meter före korsningen/passagen/vävningspunkten. C32 Tillfällig hastighetsbegränsning upphör


C34 Stopp av angiven anledning Andra texter på märket kan vara ”Vakt”, ”Färja” eller ”Kontroll”. C35 Förbud mot att parkera fordon


Märket anger förbud mot att parkera fordon används framförallt på platser där parkerade fordon utgör ett hinder för trafiken och där dessa är en trafiksäkerhetsrisk, till exempel på smala vägbanor, på vägar med höga trafikflöden samt i områden med en hög andel besökare där särskilt anordnade parkeringsplatser i regel finns. Märket är mer vanligt utmed det kommunala vägnätet, där parkeringsbestämmelser av varierande slag vanligen finns på en stor andel av det totala vägnätet.


Märket sätts upp för att märka ut förbud att parkera enligt LTF. Märket används inte för att märka ut parkeringsförbud som följer av andra trafikregler. Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11, T12 och T22.


Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Sista fredagen varje månad”.


Texten ”Gäller ej behörig trafik” är olämplig eftersom det inte framgår vilken trafik som är behörig. När texten ”Gäller ej fordon med tillstånd” används ska vilka som har tillstånd specificeras i den lokala trafikföreskriften. C36 Förbud mot att parkera fordon på dag med udda datum


Märket anger förbud mot att parkera på den sida av gatan där märket är uppsatt på udda datum. Premisserna för att sätta upp märket är snarlika dem för vägmärke C35, men med starkare betoning på smala gator där dubbla rader med parkerade bilar kan försvåra framkomligheten.


I likhet med vägmärke C35 sätts vägmärke C36 upp för att markera parkeringsförbud enligt LTF. Vägmärke C36 används framförallt utmed det kommunala vägnätet, och är mycket ovanligt utmed det statliga.


Märke C36 får fogas in i områdesmärke E20 där föreskrifter om områdesbestämmelser för parkering finns.


Området ska slutmärkas med vägmärke E21. Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Sista fredagen varje månad”. C37 Förbud mot att parkera fordon på dag med jämnt datum


I likhet med vägmärke C35 sätts vägmärke C37 upp för att markera parkeringsförbud enligt LTF. Märket anger förbud mot att parkera på den sida av gatan där märket är uppsatt på jämna datum. Premisserna för att sätta upp märket är snarlika dem för vägmärke C35, men med starkare betoning på smala gator där dubbla rader med parkerade bilar, kan försvåra framkomligheten.


Vägmärke C37 används framförallt utmed det kommunala vägnätet, och är mycket ovanligt utmed det statliga.


Märke C37 får fogas in i områdesmärke E20 där föreskrifter om områdesbestämmelser för parkering finns.


Området ska slutmärkas med vägmärke E21. Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6,T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Sista fredagen varje månad”.


Vägmärket används på vägar där datumparkering tillämpas, i syfte att få parkerade fordon att alternera sida på gatan där de tillåts parkera. Anledningen till detta kan vara att undvika längre parkeringstider för fordon, genom att tvinga dem att dagligen byta sida på gatan, och på så sätt möjliggöra renhållning, sophämtning och så vidare.


Märket förekommer framförallt infogat i områdesmärke E20 som generell områdesbestämmelse i hela eller delar av en tätort.


Området ska slutmärkas med vägmärke E21. Märket kan användas med tilläggstavla T1, T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T22. Text på T22 kan till exempel vara:   ”Gäller ej fordon med tillstånd”   ”Sista fredagen varje månad”. C39 förbud mot att stanna och parkera fordon


Märket sätts upp för att märka ut förbud mot att stanna och parkera enligt LTF. Märket används inte för att märka ut de förbud att stanna och parkera som följer av andra trafikregler.


Vägmärke C39 används framförallt på platser där det av framkomlighets- eller trafiksäkerhetsskäl inte bara är olämpligt att parkera fordon, utan även att stanna dem. Exempel på vägtyper där märket kan användas är på smala vägar, vägar med höga flöden eller där begränsade siktförhållanden råder.


Förbudet kan föreskrivas för vissa fordon eller fordonskategorier, men bör i detta sammanhang användas restriktivt, då märket indikerar för övriga trafikanter att stillastående fordon normalt sett inte är att vänta på sträckan. Av samma skäl är olika former av undantagsbestämmelser för fordon med tillstånd ofta olämpligt. Märket kan användas med tilläggstavla T1,T6, T8 med symbolerna S1-S7 och S9, T11 och T12.


Av vägmärket följer förbud för andra fordon att stanna och parkera. Märket kan användas med tilläggstavla T1 och T6 C41 Slut på ändamålsplats


C44 Förbud mot trafik med annat motordrivet fordon med dubbdäck än moped klass II Enligt TrF får förbud mot fordon med dubbdäck gälla för en viss väg, viss vägsträcka eller för samtliga vägar in om ett visst område. Förbudet får inrättas på samma vägar där en kommun har rätt att meddela föreskrifter om förbud mot trafik med fordon. Märket kan användas med tilläggstavla .T1, T2, T6, T11, T12 och T22.


13.1.9 Lokaliseringsmärken för vägvisning Ett exempel på en vägvisningsplan kan vara en stam-/grenplan Figur 13.23 är ett exempel, baserat på stiliserad karta Figur 13.22. Figur 13.22 Förenklad ”karta” över en ort.


Figur 13.23 Del av stam-/ grenplan för tätorten Utformningen av lokaliseringsmärken bygger till stor del på att angivelser ska kunna presenteras på samma sätt i olika märken. Vissa avsteg måste dock accepteras, till exempel placering av vägnummer vid långa ortsnamn. I sådana fall kan vägnumren placeras på egen rad i nummerordning. Ortsnamnen som hör till respektive vägnummer placeras i samma ordning. Dessa förhållanden gäller främst orienteringstavlor och körfältsvägvisare.


För att informationen ska bli lättillgänglig krävs att den inte är för omfattande. Det kan i många fall innebära att man tvingas göra ett urval mellan angivelserna så att de inte blir för många. I varje tillfart till en korsning bör det vara en strävan att antalet angivelser inte blir flera än två eller möjligen tre för varje riktning. I första hand tillses att angivelser som är av betydelse för främmande trafikanters orientering kommer med. Det betyder att geografisk vägvisning normalt måste ges högre prioritet än till exempel vägvisning till inrättningar eller serviceanläggningar.


13.1.9.2 Vägvisningsprinciper Vid påfarten i en trafikplats till t.ex. motorväg kan det räcka med att vägvisa till fjärrorten och inte till närorten.


Vägvisningssystemet innefattar också möjligheten att kombinera olika slags vägvisningsmål i samma märke. Ett lokaliseringsmärke, t.ex. en orienteringstavla, kan förutom geografiska mål också innehålla vägvisning till inrättningar och symboler för serviceanläggningar. Dessutom förekommer infällda varnings- eller förbudsmärken m.m.


Om flera väghållare är berörda av vägvisning till ett mål är det viktigt att involvera samtliga i besluten så att en obruten kedja uppnås.


13.1.9.3 Placering av lokaliseringsmärken Placering av lokaliseringsmärken i sida, höjd och längsled ska ske enligt TSFS 2019:74.


Lokaliseringsmärken bör placeras så att de är väl synliga för trafikanterna, dvs. så centralt som möjligt i trafikanternas synfält. Det påverkas av terrängförhållanden, linjeföring, snöförhållanden och belysning. Samtidigt utgör stora lokaliseringsmärken i sig sikthinder, särskilt inom siktområdet vid korsningar och för stopp- eller omkörningssikt på sträcka. Vägmärken och stolpar utgör också risker vid avkörningar.


I Figur 13.24- Figur 13.26 ges exempel på lämpliga placeringar av lokaliseringsmärken i sid- och höjdled. Figur 13.24 Exempel på placering av lokaliseringsmärke


Tabell 13.2 Mått för placering av lokaliseringsmärken i sid- och höjdled Vägtyp Höjdmått Sidomått (a) h1 h2


Samtliga vägar 1,7 m ± 0,1 m ≥ 0,8 m 3,0 m *) I anslutning till GCM-bana inom tättbebyggt område Över gångbanor Över cykelbanor


*) Märkena sätts upp 3,0 m från vägbanekant, eller i bakslänt, med märkets underkant minst 0,8 m ovan mark i bakslänt. Sidomåttet kan utökas till 6,0 m om märket annars blir siktskymmande liksom att höjderna kan ökas något (VVFS 2007:305 § 8).


Figur 13.25 Vägvisare placeras 1,2 m över körbanan vid uppsättning i T- korsning. Vägvisare kan även placeras ovanpå varandra.


Figur 13.26 Vägvisare sätts upp med en jämn kant mot vägen. Vägvisare kan göras lika långa om skillnaden i textlängd är mindre än 0,5 m.


Märket vrids ca 5 grader från vägen på raksträcka. Vid vänsterkurvor med stor radie kan märket sättas i 90 grader mot kurvans tangent. Vid vänsterkurvor med liten radie kan märket i vissa fall vridas något mot vägen. Hur många grader ett märke ska vridas från vägen eller mot vägen kan bara avgöras på plats vid utsättningen. Ska märket stå i början av högerkurvan kan raksträckan förlängas och märket placeras i 90 grader mot den teoretiska förlängningen av raksträckan. Enklast är att stå där märket ska placeras och sätta ut vägmärkesvinkeln så att spegelreflektion inte kan uppstå när man är inom läsbarhetsavståndet. Riktvärdet att märket ska vridas 5 grader från vägen bör uppnås. Se Figur 13.27.


Figur 13.27 Utvinkling av vägmärken. 13.1.9.4 Utformning av lokaliseringsmärken 13.1.9.4.2 Utseende, språkbruk och förkortningar I flerordiga namn är det normalt bara det första ordet som i sig är ett egennamn och som därför skrivs med stor bokstav: Kratte masugn, Mariedals slott. Däremot är Upplands Väsby, Stora Åkerhult etc. korrekta skrivningar, då även Väsby och Åkerhult själva är egennamn. Vid skyltning av annan information ska ord som inte är namn stavas i enlighet med Svenska Akademiens ordlista.


Sammansatta ortnamn som slutar på konsonant (utom s, x och z) ska nästan alltid ha ett binde-s när de i sin tur ingår i en sammansättning: Nytorp: Nytorpsskolan, Alvik: Alvikshemmet, Perstorp: Perstorpsvallen.


Följande rekommendationer gäller för förkortningar som i förekommande fall används på lokaliseringsmärken.


Tabell 13.3 Rekommendationer om förkortningar på lokaliseringsmärken Benämning Förkortning Benämning Förkortning


hållplats idrottsplats kapell kyrka lilla mässområdet sankt stora polisstation hpl IP kap k:a L mäss omr S:t St polis centrum syd, söder ut, södra väst, väster ut, västra ost, öster ut, östra norr, norr ut, norra nordost, nordost ut, nordöstra nordväst, nordväst ut, nordvästra sydost, sydost ut, sydöstra sydväst, sydväst ut. sydvästra


Om förkortningen står på ett märke med versal text ska även förkortningen vara versal. Förutom ovan angivna förkortningar kan i vägvisningen även användas allmänt kända förkortningar t.ex. vid vägvisning till militära anläggningar eller större tävlingar (P10, F4, EM, SM). 13.1.9.4.3 Vägvisning till områden


Symboler som används för vägvisning framgår av VMF och kan vara antingen fristående eller infogade i andra lokaliseringsmärken.


13.1.9.4.5 Riktningspilar Den så kallade uppfällningsmetoden innebär att varje riktningsgivande anordning som placeras före ett vägval är avsedd att schematiskt illustrera framförvarande vägavsnitt. Riktningspilen illustrerar att ytterligare ett stycke av körning rakt fram återstår. Märken som anger en framförvarande plats för avsväng ska, i fråga om placering, noga skiljas från märken som anger platsen för avsväng. I anslutning till tillfart till korsning finns därför en zon där märken inte ska sättas upp därför att de kan missuppfattas. Längden och läget for denna zon kan inte alltid klart anges men måtten är hastighetsberoende.


Figur 13.28 Riktningsangivelse före avfart Färgsättning av lokaliseringsmärken för vägvisning ska ske enligt VMF och TSFS 2019:74.


I Figur 13.29 - Figur 13.43 ges ett antal exempel på färgsättning av lokaliseringsmärken i olika situationer. Observera att exemplen inte avser att visa vilka märken som ska användas i de olika situationerna utan endast vilka färger märken och eventuella infällda plattor ska ha.


Figur 13.29 Normal färgsättning med blå bottenfärg på lokaliseringsmärken vid korsning mellan allmänna vägar som inte är motorväg.


Figur 13.30 Vägvisning från allmän väg till lokalt mål i tätort utmed en gata Allmän väg eller gata Gata


Figur 13.31 Vägvisning till ort och stadsdel belägna längs gata eller allmän väg med nummer över 499.


Vägvisning rakt fram till stadsdel sker med svart pil på vit botten vare sig vägen är allmän väg eller gata såvida den inte är riksväg eller väg med nummer 100-499 då bottenfärgen i dessa fall ska vara blå även inom tätort.


Figur 13.32 Vägvisning till stadsdel där vägen/ gatan också vägvisas för trafik till numrerad väg. Inom tätort ska bottenfärgen på lokaliseringsmärken för vägvisning vara vit även i de fall då annat mål än lokala mål märks ut. På genomgående allmän väg ska dock bottenfärgen vara blå eller grön. Blåa, gröna och brunvita mål sätts inte på vit botten på F5.


Figur 13.33 Vägvisning inom tätort till ort belägen längs allmän väg utanför tätorten. Blåa, gröna och bruna mål sätts inte på vit botten på F5.


Figur 13.34 Vägvisning till ort belägen längs enskild väg. Fallet avser vägvisning till mål längs enskild väg från en väg/gata som enbart har lokalt mål i tätort som angivelse.


Figur 13.35 Vägvisning längs allmän väg som övergår i enskild väg. Exemplet avser ett fall då det inte finns något vägvisningsmål längs den del av den anslutande vägen som är allmän väg. Det ”enskilda målet” bör läggas på en blå bakgrund för att informera om att den anslutande vägen är allmän men inte ända fram till det angivna målet.


Figur 13.36 Vägvisning till turistmål. Exemplet visar ett fall då det turistiskt intressanta målet är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Bottenfärgen blir då brun oavsett om den anslutande vägen är allmän väg, gata eller enskild väg.


Figur 13.37 Vägvisning till ort och turistmål längs enskild väg. På tabellvägvisare och orienteringstavla bör turistmålet läggas på brun platta för att informera om att vägen är enskild.


Figur 13.38 Vägvisning till inrättning. Exemplet visar ett fall då inrättningen är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Färgen blir då vit/svart oberoende av om den anslutande vägen är allmän väg, gata eller enskild väg.


Motorväg / Motortrafikled Figur 13.39 Normal färgsättning vid avfartsvisning från motorväg/motortrafikled.


Blå färgsättningen används vid avfartsvisning till allmän väg, se Figur 13.39. Endast om avfarten endast leder till annan motorväg eller motortrafikled ska avfartsvisningen vara med grön bottenfärg.


Motorväg / Motortrafikled Figur 13.40 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till lokalt mål i tätort via gata. Figur 13.41 Vägvisning till ort och inrättning från motorväg/motortrafikled.


Exemplet i Figur 13.41 avser fall då det finns geografisk vägvisning och vägvisning till inrättning. Den del som avser inrättning ska då fällas in på vit platta på avfartsvisningen. Leder avfarten till annan motorväg eller motortrafikled blir bottenfärgen grön.


Motorväg / Motortrafikled Figur 13.42 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till inrättning. Exemplet avser fall då avfarten enbart leder till en inrättning, i detta fall en rastplats. Den del som avser rastplatsen blir vit med svarta tecken. Märket H23 förberedande upplysning om vägnära service ska ha grön botten eftersom märket anger en sträcka (2 km) längs motorvägen innan avfarten nås.


Motorväg / Motortrafikled Figur 13.43 Vägvisning från motorväg/motortrafikled till turistmål. Exemplet visar ett fall då det turistiskt intressanta målet är det enda mål som vägvisas längs den anslutande vägen. Bottenfärgen blir då brun oavsett om den anslutande vägen är motorväg eller motortrafikled allmän väg, gata eller enskild väg.


13.1.9.5.2 Vägvisning till serviceanläggningar I Figur 13.44 - Figur 13.50 ges ett antal exempel på färgsättning av lokaliseringsmärken till serviceanläggningar i olika situationer.


Figur 13.44 Vägvisning från allmän väg till serviceanläggning som ligger i anslutning till annan allmän väg.


Figur 13.45 Vägvisning från allmän väg till serviceanläggning som ligger i anslutning till enskild väg.


Figur 13.46 Vägvisning från allmän väg till två geografiskt skilda serviceanläggningar som ligger i anslutning till annan allmän väg.


Figur 13.47 Vägvisning från allmän väg till två geografiskt skilda serviceanläggningar som ligger i anslutning till enskild väg.


Figur 13.48 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som inte märks ut med namn.


Där anläggningen ligger väl synlig från den enskilda vägen behövs ingen vägvisare in vid anslutningen.


Figur 13.49 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som märks ut med namn.


Figur 13.50 Vägvisning från allmän väg via annan allmän väg och vidare in på enskild väg till serviceanläggning som märks ut med namn.


Inget geografiskt namn finns för den allmänna vägen utan enbart för den enskilda vägen. Där anläggningen ligger väl synlig från den enskilda vägen behövs ingen vägvisare in vid anslutningen.


13.1.9.5.3 Infogade plattor I TSFS regleras vilka kombinationer av bottenfärg och färger på infogade plattor som är tillåtna. I matris i Figur 13.51 illustreras de tillåtna kombinationerna


Figur 13.51 Färgsättning på infogade plattor De färgade plattorna i matrisen i Figur 13.51 illustrerar följande:   Grön platta; vägvisning till geografiska mål som nås via motorväg eller motortrafikled.


  Blå platta; vägvisning till geografiska mål som nås via allmän väg.   Gul platta; vägvisning till geografiska mål som nås via enskild väg   Vit platta; vägvisning till lokala mål i tätorter och till inrättningar eller anläggningar.


  Brun platta; vägvisning till mål av stort turistiskt intresse.   Orange platta; vägvisning till mål vid tillfällig trafikomläggning.


Vägnummermärken är inte plattor och kan vara infällda vid vägvisning längs samtliga vägtyper och till samtliga typer av vägvisningsmål förutom vid brunvit vägvisning. Vägnummermärken behåller alltid färger (blå eller grön) och bårdtyper (heldragen eller streckad) enligt VMF. Figur 13.52 - Figur 13.64 visar plattor infogade i olika typer av lokaliseringsmärken.


Figur 13.52 Orienteringstavla med infälld vit platta. Det lokala målet och inrättningen är på en och samma platta trots att de är olika typer av destination.


Figur 13.53 Orienteringstavla med infälld grön platta för vägvisning till mål som nås via motortrafikled.


Symbolen för motortrafikled skall endast finnas med vid sista vägvalspunkten före motortrafikledens början.


Figur 13.54 Alternativ utformning. Normalt placeras symbolen för motortrafikled närmast det geografiska namnet men då symbolen avser båda destinationerna kan den centreras mellan destinationerna enligt figuren.


Figur 13.55 Alternativ utformning. Om både vägnummer och symbol för motortrafikled är gemensamma för två destinationer kan dessa centreras mellan destinationerna enligt figuren.


Figur 13.56 Tabellvägvisare med infällda gröna plattor för vägvisning till motorväg eller motortrafikled.


De gröna plattorna innehåller inte symbol för motorväg eller motortrafikled vilket betyder att det längre fram finns ett vägval för de som inte får eller vill använda motorvägen eller motortrafikleden.


Figur 13.57 Avfartsorienteringstavla med infälld vit platta för vägvisning till lokala mål och inrättningar.


Figur 13.58 Orienteringstavla med infällda vita och bruna plattor för vägvisning till lokala mål och till världsarv.


Figur 13.59 Tabellvägvisare med brun platta för vägvisning till världsarv och vita plattor för vägvisning till inrättningar och serviceanläggningar.


Figur 13.60 Avfartsorienteringstavla med infälld platta för vägvisning till inrättning där även serviceanläggningar finns.


Figur 13.61 Orienteringstavla vid förskjuten korsning med gröna plattor för vägvisning till mål som nås via motorväg.


Motorvägssymbol visas eftersom båda anslutningarna leder direkt till motorväg utan alternativt vägval innan.


Figur 13.62 Körfältsvägvisare med vita plattor för vägvisning till lokala mål och inrättningar. Figur 13.63 Körfältsvägvisare med gröna plattor för vägvisning till mål som nås via motorväg eller motortrafikled.


Eftersom plattorna inte innehåller symboler för motorväg eller motortrafikled finns det alternativa vägval för trafik som inte får använda motorväg eller motortrafikled.


Figur 13.64 Körfältsvägvisare med platta för vägvisning till sjukhus med akutmottagning och med vägvisning till ett antal serviceanläggningar.


Hela vänstervisande delen är vit eftersom inga andra mål än serviceanläggningarna anges för den riktningen.


I exemplen i Figur 13.65 - visas en schematisk bild av ett vägnät i och i anslutning till tätorten ASTAD. Den gröna streckade linjen illustrerar gränsen för tätorten där platsmärke med ortens namn satts upp. Det betyder att mål belägna innanför gränsen är att betrakta som lokala mål i tätort. Vägarna innanför den gröna gränsmarkeringen är inte allmänna vägar förutom väg 75, väg 200 och väg 330. Dessa vägar - riksväg och primära länsvägar - är allmänna vägar även inom tätorten.


Inom tätorter ska vägvisning längs riksvägar och länsvägar i nummergruppen 100–499 vara utförd med blå (eller grön) bottenfärg oavsett om de går igenom tätorten eller startar i tätorten.


Inom mindre tätorter som inte har vägvisning till lokala mål i vitsvart färg ska vägvisning inom tätorten till geografiska mål belägna utanför tätorten vara utförd med blå (eller grön) bottenfärg.


Vissa av korsningarna i skissen har markerats med nummer. Hur färgsättningen av vägvisningen i dessa korsningar ska göras visas för respektive korsning. Bilderna avser inte att visa vilka typer av lokaliseringsmärken som ska eller bör användas utan enbart färgsättningen av visningen till de olika målen. S-MALM m.fl. ligger inom tätortsgränsen för ASTAD (grön punktstreckad linje i figurerna).


Korsning mellan två allmänna vägar med nummer över 499 och som ligger utanför tätorten.


Riktning rakt fram visar orten ASTAD och ASTAD centrum. Observara att utanför tätortsgränsen anges centrum med C. Mot vänster visas ESTAD med intermittent vägnummer 200 samt DBY. ESTAD visas i denna korsning för att undvika att trafik mot ESTAD kör in i tätorten.


Korsning med två gator i ASTAD. Vid sista korsningspunkten i västlig riktning, innan vägen/gatan övergår till allmän väg, ska bottenfärgen vara blå. Gäller trots att märket står på ”vit” väg/gata.


Bottenfärgen är blå på märken inom tätort som visar längs riksväg. Märken som visar in på ”vit” väg/gata har vit bottenfärg med ev allmänt mål på blå platta. Märken som står på gator som ansluter till riksvägen har blå bottenfärg för riktningar som visar mål längs riksvägen. Väg 200 visas intermittent fram till korsningen mellan väg 75 och väg 200.


Samtliga tillfarter i korsningen är gator i tätort och bottenfärgen således vit. Även märken som innehåller intermittent vägnummer eller geografiskt mål har vit botten med infälld blå platta .


Vägvisning mot CENTRUM har vit bottenfärg trots att märket står vid allmän väg eftersom det är sista korsningspunkten innan den allmänna vägen övergår i gata. Det sker ingen vägvisning i västlig riktning då väg 330 inte har någon ortsangivelse eftersom fjärrorten är ASTAD och man har valt att vägvisa väg 75 intermittent en annan sträckning.


Väg 330 är länsväg i nummerserien 100-499 och vägvisas därför med blå bottenfärg även inom tätorten.


Målet, industriområdet LUGNET, vägvisas som lokalt mål i tätort även då märket, som här, är placerat utanför tätortsgränsen.


Väg 200 är en primär länsväg som startar eller slutar inne i tätorten, vid korsningen med riksväg 75. Bakgrundsfärgen på vägvisning längs väg 200 är därför blå även i gatunätet inne i tätorten. Väg 200 har ASTAD som fjärrort men i korsning 8 har platsmärket för ASTAD passerats och vägvisningen i östlig riktning blir därför väg 75 intermittent och CENTRUM. 13.1.10 Enskilda lokaliseringsmärken


Där siktförhållandena är dåliga i förhållande till högsta tillåten hastighet eller före komplicerade korsningar utmed andra vägar är det ofta lämpligt att sätta upp en orienteringstavla för att upplysa om korsningen. Före en T-korsning kan det också vara lämpligt att sätta upp en orienteringstavla för att upplysa om att vägen inte fortsätter rakt fram efter korsningen.


På orienteringstavla anges normalt de vägvisningsmål som finns för den svängande trafiken i korsningen. För trafik rakt fram anges normalt endast fjärrorten och i förekommande fall vägnummer. Om det bedöms lämpligt kan enbart vägnummer anges för riktning rakt fram. För svängande riktningar anges fjärrorter och, om det inte blir för många angivelser, knutpunkter och närorter.


Mål utöver de som finns på orienteringstavlan bör undvikas i korsningen. I trånga miljöer eller på det mindre vägnätet där förberedande vägvisning behövs kan F3 Tabellorienteringstavla användas i stället för F1 Orienteringstavla.


Två på varandra följande korsningar visas endast i de fall avståndet mellan korsningarna inte medger att två tavlor sätts upp, vanligen mindre än 200 m. I sådana


fall är det viktigt att vägvisningen i respektive korsning arrangeras så att missförstånd minimeras.


För att undvika missförstånd kan det i vissa fall vara lämpligt att på tavlan indikera korsning som ligger mellan tavlan och den korsning som tavlan avser även om det inte finns vägvisningsmål för den första korsningen. Denna angivelse sker då med enbart pilskaft utan pilhuvud. F2 Orienteringstavla vid förbjuden sväng i korsning


I de varianter där ”förvarning” inte kan ges med märke F2 kan det i vissa fall vara lämpligt att sätta upp märke C25 Förbud mot sväng i korsning, vänstersväng ca 300 m före korsningen. Märke C25 ska då ha tilläggstavla T2 med avståndet till korsningen. Detta bör framför allt övervägas på tvåfältsdel av 2+1 vägar och på platser med begränsad sikt.


”Väntficka” (som görs på platser där vänstersvängsförbud behövs, men där inte särskild väg för vänstersvängande trafik kan anordnas) ska inte vägvisas. F3 Tabellorienteringstavla


Märke F3 används som alternativ till märke F1 Orienteringstavla på platser där trafikmängderna är måttliga, särskilt den svängande trafiken. Märke F3 används också på platser där det kan vara olämpligt att använda märke F1 exempelvis av siktskäl, gestaltning eller brist på utrymme. Märke F1 är dock som regel ett bättre alternativ eftersom märkesbilden ger bättre upplysning om korsningens utformning. F4 Avfartsorienteringstavla


På vägar som inte är motorväg eller motortrafikled kan det vara svårt att avgöra om ett särskilt avsvängskörfält är att betrakta som avfart eller inte. Vid bedömningen av detta kan det vara lämpligt att använda sig av de definitioner och utformningsråd som finns i VGU avsnitt 10.4.5 Avfarter och avfartsramper på motorväg, om kilavfart och


parallellavfart. Är inte korsning/avfart utformad på det sättet ska den inte märkas ut med märkena F4 och F7.


På märke F4 avfartsorienteringstavla får två på varandra följande avfarter anges om avståndet mellan dem är kort.


Nedan ges exempel på användning av märke F4 vid olika utformningssituationer. Normalt sätts F4 upp 1000 m och 500 m före inledningssträckans början.


Om förhållandena på platsen inte medger två upplysningar kan det räcka med en. Denna bör då sättas upp 300-500 m före inledningssträckans början.


Figur 13.73 Normal markplacerad avfartsvägvisning på landsbygd. Vid korta avstånd mellan trafikplatser kan avstånden minskas till L1=L2=300 m och L3>100 m. Är L1+L2+L3 mindre än 700 m kan det räcka med att enbart ett märke F4 sätts upp. Minimiutformningen blir då L1=300 m och L3=100 m enligt figur nedan.


Figur 13.74 Minimistandard vid markplacerad avfartsvägvisning i trånga lägen och liten trafik. Vid korta avstånd mellan på- och avfarter och större trafikmängder bör märken F8 Körfältsvägvisare i stället användas.


Anges två på varandra följande avfarter på samma märke bör avståndet mellan avfarterna vara mindre än 500 m. I sådana fall måste särskild vikt läggas vid utformning och placering av avfartsvisarna för att undvika missförstånd.


Figur 13.75 Exempel på utformning av märke F4 vid två på varandra följande avfarter med kort avstånd emellan .


Har förberedande upplysning getts med märke F4 Avfartsorienteringstavla ska samma mål anges på märke F7 Avfartsvisare. Detta gäller såväl allmänna vägvisningsmål som inrättningar och anläggningar som angetts på märke F4.


F4 kan sättas upp som omställbart märke för att förbereda för omledning. Märket kan placeras fristående mellan de ordinarie avfartsorienteringstavlorna, som normalt är uppsatta 1000 m och 500 m före avfarten. På sträckor med stora trafikflöden kan ytterligare en avfartsorienteringstavla för omledning behövas ca 300 m före avfarten. Märkena kan också vara utförda som ”rullgardiner” monterade på ordinarie avfartsorienteringstavlor. Samma avstånd som på de ordinarie tavlorna ska då anges på de tillfälliga. Figur 13.76 Exempel på avfartsorienteringstavla vid avfart för omledning


Figur 13.77 Exempel på alternativ avfartsorienteringstavla vid avfart för omledning


Vägvisarens placering i korsning innebär ofta att den kan komma att utgöra ett sikthinder. Vid uppsättningen måste detta särskilt beaktas.


Det bör eftersträvas att vägvisare placeras till höger i färdriktningen. Om det är lämpligare med hänsyn till sikt eller utrymme eller för att begränsa stolpantalet kan vägvisarna som visar in på anslutningsvägen placeras på samma stolpe mitt emot anslutningsvägen om huvudvägens bredd är 8,0 m eller mindre.


Vägvisare kan göras lika långa om skillnaden i textlängd är mindre än 0,5 m. Vägmärket kan användas i stället för F5 Vägvisare i korsningar där det är svårt att placera vägvisare på grund av utrymmesbrist i korsningen, siktproblem eller problem med mycket annan information i korsningen, som exempelvis trafiksignaler, väjningspliktsmärken, förbudsmärken m.m. Genom att tabellvägvisaren kan placeras upp till 50,0 m före korsningen kan en del av informationsmängden spridas ut från korsningen.


I korsningar där någon riktning inte har något vägvisningsmål, vilket kan vara vanligt i tätortskorsningar, behöver denna riktning inte visas på märket. Om detta kan leda till osäkerhet hos trafikanterna kan ändå ett band med den aktuella riktningen tas med utan att något vägvisningsmål anges.


Figur 13.78 Exempel på tätortskorsning där riktning till vänster inte har något vägvisningsmål och där riktningen utelämnats på märket.


Figur 13.79 Exempel på tätortskorsning där riktning till vänster inte har något vägvisningsmål och men där riktningen ändå visas på märket .


I landsbygdskorsningar kan på motsvarande sätt riktning rakt fram utelämnas på märke F6 om det bedöms att detta inte kommer att leda till missförstånd eller osäkerhet.


Figur 13.80 Exempel på vanlig utmärkning av landsbygdskorsning med märke F6. Figur 13.81 Exempel på utmärkning av landsbygdskorsning med märke F6 där riktning rakt fram inte anges på märket.


Figur 13.82 Exempel på tabellvägvisare med geografiska namn och servicesymboler. På tabellvägvisare bör helst inte fler än två vägvisningsmål, vägnummer och symboler oräknat, anges för varje riktning. Om det inte går att undvika flera mål, och det totala antalet mål på märket är fler än sex, bör en uppdelning (två märkesuppsättningar) ske. I sådana fall delas märket så att alla mål i samma riktning visas på samma märke.


Figur 13.83 Exempel på uppdelad tabellvägvisare. Figur 13.84 Exempel på uppdelad tabellvägvisare där flest mål visas åt vänster. Kommentar: I detta fall görs undantag från den normala pilordningen rakt fram, vänster och höger.


I cirkulationsplatser kan vägvisare som placeras på refug vara siktskymmande för trafik på väg in i cirkulationsplatsen. Det är därför en fördel att sätta F6 vid frånfart nära cirkulationsplatsen enligt Figur 13.85.


Figur 13.85 Exempel på utmärkning med märke F6 i tillfart och frånfart från en cirkulationsplats Om avfartsvisare för omledning sätts fristående bör den placeras före den ordinarie avfartsvisaren. Om den är utförd som ”rullgardin” får den monteras på den ordinarie avfartsvisaren. Figur 13.86 Exempel på avfartsvägvisare för omledning.


Märket används för ett eller flera körfält. Vägmärkespaketen monteras på överliggaren så centriskt som möjligt i höjdled men med jämn underkant.


Normalt sätts tre körfältsvägvisare upp med 500 meters mellanrum. Märket närmast korsningen placeras i höjd med avfartens spärrområdesnos. De två förberedande upplysningarna placeras med 500 m mellan varje. Om förhållandena på platsen inte medger två förberedande upplysningar kan det räcka med en. Denna bör då sättas upp 200-500 m före inledningssträckans början.


Placeringen av text, symboler och vägnummer är relativt fri varmed märkesytan kan tillvaratas väl. Vissa regler bör dock följas, främst för att missförstånd kan uppstå om symbol som hör till viss text placeras på samma rad som annan text.


-Riktningspilen placeras i fråga om sväng i den del av märket som är --den motsatta mot svängriktningen--. I fråga om angivelse för körning rakt fram placeras normalt pilen till vänster. Figur 13.87 Grundformer för körfältsvägvisare, enfältig utformning-


Figur 13.88 Varianter av körfältsvägvisare, enfältig utformning Körfältsvägvisare vid kombinerat körfält bör utformas enligt figur nedan. Kombination rakt fram + höger innebär vänsterplacering av rakt fram visande pil. Kombination rakt fram + vänster innebär högerplacering av rakt fram visande pil.


Figur 13.89 Utformning av körfältsvägvisare vid kombinerat körfält vid enfältig utformning Avståndet mellan märken bör dock inte understiga 0,5 m.


-Två- och trefältig utformning: Dessa märkestyper bör endast användas i fråga om situationer där körfälten har --samma värde--. Här avses det förhållandet att det inte spelar någon roll om fordon förs-


i det ena eller andra (eller tredje körfältet). Härav följer att om två vägval följer tätt efter varandra kan det vara direkt felaktigt att använda s.k. flerfältiga märken.


Riktningspilarna placeras i första hand över körfältens teoretiska centrumlinje. Följande grundformer för körfältsvägvisare finns för tvåfältiga utformningar.


Figur 13.90 Grundformer för körfältsvägvisare, tvåfältig utformning Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare för tvåfältig utformning.


Figur 13.91 Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare, tvåfältig utformning Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorlekar (normalt endast vägnummer eller symbol).


-Figur 13.92 Varianter på körfältsvägvisare med olika textstorleka r I första hand bör --den tvåfältiga delen-- av märket centreras över körfältslinjen mellan de två körfält som löper parallellt genom korsningen (motsv.).-


Följande grundformer för körfältsvägvisare finns för trefältiga utformningar. Riktningspilar placeras på sätt som gäller för tvåfältig utformning, dock att mittenpilen i första hand placeras centriskt ovanför mittkörfältet. Samma vägnummer kan lämpligen anges på båda sidor om mittenpilen.


Figur 13.93 Grundformer för körfältsvägvisare, trefältig utformning Varianter med kombinationspilar för körfältsvägvisare för trefältig utformning.