context1: Schopenhauer, bralec tako Kanta kot Hegla, pa je kritiziral njun logični optimizem in <strong>vero</strong> v to, da je posameznikovo moralo možno določiti s pomočjo družbe in razloga. Schopenhauer je verjel, da so ljudje motivirani zgolj s strani njihovih osnovnih potreb ali drugače povedano, želje po življenju, ki usmerja celotno človeštvo. Po njegovem <strong>mnenju</strong> so bile človeške želje brezupne, nelogične in brez smeri, posledično pa je bilo tako tudi človeško obnašanje po celotnem planetu.
context2: V naravni velikosti prikazuje Jeana de Dintevillea, poslanika francoskega kralja Franca I. leta 1533, in škofa iz Lavaurja Georgesa de Selveja, ki je obiskal London istega leta. Delo vključuje simbole in paradokse, tudi popačeno lobanjo. Po <strong>mnenju</strong> znanstvenikov se ti skrivnostni simboli nanašajo na učenje, <strong>vero</strong>, umrljivost in iluzije, kar je značilno za severno renesanso.