context1: Uoči Kalcedonskoga sabora 451. godine Petar je izjasnio suglasje s <strong>mišljenjem</strong> pape Leona I., a taj su stav zauzeli i kalcedonski oci godinu dana poslije Petrove smrti. Propovijedima i pismima želio je vjernike odgojiti u pravoj <strong>vjeri</strong>. Propovijedi mu nikad nisu bile dulje od četvrt sata, bile su poučne, razgovijetne i razumljive.
context2: Riječ je zapravo o tri spoznajne moći, koje Hugo nazivlje cogitatio, meditatio i contemplatio. Ova posljednja priskrbljuje nam visio intellectualis, dohvaćajući čistim mističkim duhovnim zrenjem najvišu istinu o najvišoj zbiljnosti. Nadmoćna je nad pukim <strong>mišljenjem</strong>, svojstvenim razumu kojim, uz <strong>vjeru</strong>, inače operira skolastička filozofija.