context1: Preveo ju je proglasivši je srpskom <strong>književnošću</strong>. Dafne Vidanec, Hasanaginica od Fortisa do Ogrizovića Znanstveno proučavanje i bavljenje Asanaginicom započinje tek sredinom druge polovice 19. stoljeća, čemu je najviše pridonio slovenski filolog Frane Miklošič, koji je nakon dvadesetak godina proučavanja potvrdio svoje pretpostavke da je ipak <strong>riječ</strong> o jezičnom izričaju osobitom za područje Imotske krajine te je na osnovu te pretpostavke, a kasnije i potvrde zaključio da je i sama balada nastala na spomenutom mjestu. Dafne Vidanec, Hasanaginica od Fortisa do Ogrizovića
context2: To je mjesto kasnije i sačuvala zahvaljujući Mikovićevu i Sekeljevu dijalekatnom stvaralaštvu, a preko Žigmanovljevih i Prćićevih dijalekatnih djela razvija se sve do današnjih dana. Istodobno hrvataska pisana <strong>riječ</strong> u Bačkoj preko pojedinih autora pripada grani hrvatske <strong>književnosti</strong> u dijaspori koja se razvija isključivo na lokalnom idiomu neke od zajednica u dijaspori. Među takvim je autorima najistaknutija Ruža Silađev.