Question:
Про які події йдеться в уривку з історичного джерела?

«…опір полякам завдало лише одне місто, Холм, інші ж міста...не були укріплені і тому були зайняті Казимиром без бою...»

Answer: поділ галицько-волинської спадщини між Польщею та Литвою

Answer: боротьбу Данила Галицького проти польсько-угорської агресії

Answer: утворення Галицько-Волинської держави

Answer: приєднання Галичини до Угорського королівства

history-of-ukraine


Question: Морські походи запорозьких козаків на початку XVII ст. загострювали стосунки Речі Посполитої з

Answer: Шведським королівством.

Answer: Османською імперією.

Answer: Австрійськими Габсбургами.

Answer: Московським царством.

history-of-ukraine


Question: Де відбулася перша переможна битва козацького війська в ході Національно-визвольної війни українського народу проти Речі Посполитої середини ХVІІ ст.?

Answer: на Жовтих Водах

Answer: під Корсунем

Answer: під Пилявцями

Answer: під Зборовим

history-of-ukraine


Question:
Що спричинило події, про які йдеться в уривку з історичного джерела?

«Наш підданий гетьман Богдан Хмельницький, майже поєднавши свої війська з угорцем Ракочієм, послав до Польської держави наказного гетьмана Антіна Ждановича, і Богуна, й інших начальників для спустошення...»

Answer: укладення Зборівського договору (1649 р.)

Answer: укладення Білоцерківського договору (1651 р.)

Answer: оприлюднення «Березневих статей» (1654 р.)

Answer: укладення Віленського перемир’я (1656 р.)

history-of-ukraine


Question: Відповідно до умов Андрусівського перемир’я (1667 р.) Запорозька Січ підпорядковувалась

Answer: турецькому султану та московському царю.

Answer: кримському хану та польському королю.

Answer: московському царю та польському королю.

Answer: турецькому султану та кримському хану.

history-of-ukraine


Question: У другій половині XVII ст. в Лівобережній Гетьманщині привілейований стан суспільства формувався переважно з

Answer: козацької старшини і православної шляхти.

Answer: заможних міщан і православного духовенства.

Answer: козацької старшини і російського дворянства.

Answer: магнатів і духовенства.

history-of-ukraine


Question: Загони опришків на чолі з О. Довбушем діяли на українських землях (перша половина XVIII ст.), що перебували на той час під владою

Answer: Австро-Угорщини.

Answer: Речі Посполитої.

Answer: Російської імперії.

Answer: Османської імперії.

history-of-ukraine


Question:
Що спричинило оприлюднення цитованого документа?

«…Ми, Катерина II, імператриця всеросійська… Об’являємо всім нашим людям, які живуть в… Речі Посполитій, зокрема у воєводствах Київському, Подільському, Брацлавському, Волинському… Ми змушені з жалем прийняти до відома, що… кріпаки, відкинувши послух владі і їхнім панам допустились [бунту]… внаслідок обману розбишак, які видають себе частиною Війська Запорозького…»

Answer: Коліївщина

Answer: повстання під проводом У. Кармелюка

Answer: повстання Чернігівського полку

Answer: Польське повстання

history-of-ukraine


Question: У якому столітті відбулося закріпачення селянства на українських землях, що входили до складу Російської імперії?

Answer: ХVІ ст.

Answer: ХVІІ ст.

Answer: ХVІІІ ст.

Answer: ХІХ ст.

history-of-ukraine


Question: Яка форма соціального протесту населення мала поширення на українських землях у першій половині ХІХ ст.?

Answer: повстання

Answer: звернення до суду

Answer: подання чолобитних

Answer: маніфестації

history-of-ukraine


Question: Унаслідок проведення в 1770–1780-х рр. реформ Марії-Терезії та Йосифа ІІ в Австрійській імперії

Answer: посилено вплив українських політичних партій, лояльних до Габсбургів.

Answer: Закарпаття включено до складу коронного краю – «Королівство Галіції і Лодомерії».

Answer: українцями здобуто перший досвід парламентської діяльності.

Answer: змінено правове становище українського селянства та греко-католицької церкви.

history-of-ukraine


Question: Що мало вирішальний вплив на розвиток української культури першої половини ХІХ ст.?

Answer: початок українського національного відродження

Answer: видання царських указів про заборону вживання української мови

Answer: ліквідація решток автономних прав української козацької держави

Answer: активна діяльність діячів громадівського руху

history-of-ukraine


Question: Що гальмувало розвиток капіталістичних відносин на селі після селянської реформи 1861 р.?

Answer: скасування тимчасовозобов’язаного становища селян

Answer: виплата викупних платежів

Answer: збереження кріпосного права

Answer: виділення селянських наділів з общини

history-of-ukraine


Question: Поява Емського указу імператора Олександра II пов’язана з

Answer: участю українців у польському національно-визвольному повстанні.

Answer: викриттям владою учасників Кирило-Мефодіївського братства.

Answer: активізацією діяльності об’єднань української інтелігенції – громад.

Answer: виданням українського альманаху «Русалка Дністровая».

history-of-ukraine


Question: Представників мовно-літературної та суспільно-політичної течії другої половини XIX ст. на Галичині, Буковині та Закарпатті, які виступали за національно-культурну єдність із російським народом і російською державою, називали

Answer: народовці.

Answer: хлопомани.

Answer: радикали.

Answer: москофіли.

history-of-ukraine


Question: У якому університеті вперше наприкінці XIX ст. відкрито кафедру української історії (кафедру історії Східної Європи), очолену М. Грушевським?

Answer: Львівському

Answer: Київському

Answer: Новоросійському

Answer: Харківському

history-of-ukraine


Question: Із якої галузі наприкінці ХІХ – на початку ХХ ст. розпочався процес монополізації промисловості Наддніпрянської України?

Answer: машинобудівної

Answer: цукроварної

Answer: вугледобувної

Answer: текстильної

history-of-ukraine


Question: Яка країна на початку XX ст. визначила свої зовнішньополітичні пріоритети таким чином: «…твердо приймаються такі завдання на найближчі роки: 1) приєднати західні землі та з належною поступовістю викорінити тут мазепинський дух; 2) заволодіти протоками, які мають для нас виключне значення для виходу нашого флоту... до Середземного моря»?*

Answer: Австро-Угорщина

Answer: Румунія

Answer: Німеччина

Answer: Росія

history-of-ukraine


Question:
Якого договору стосується цитований документ?

«Строго таємно. З огляду на сучасний брак харчових продуктів… мир з Україною мусить бути підписаний якнайскоріше… На випадок, якби Україна попросила військової допомоги проти російських максималістів, то таке прохання можливо задовольнити. За це Україна зобов’язується до якнайскорішої поставки хліба…»

Answer: Варшавського договору між Директорією УНР і Польською Республікою

Answer: Ризького договору між Польщею та радянськими республіками

Answer: Брест-Литовського договору між УНР, Німеччиною та її союзниками

Answer: Договору між Українською Державою та Всевеликим Військом Донським

history-of-ukraine


Question:
Чиї погляди відбиває наведений уривок джерела?

«Слід… відкинути спроби розглядати єдиний український національно-господарський терен за критерієм поділу праці в межах колишньої Росії. Треба забезпечити за українським економічним центром права й можливості дійсного керівництва всім народним господарством…»

Answer: М. Хвильового

Answer: М. Волобуєва

Answer: М. Бойчука

Answer: М. Скрипника

history-of-ukraine


Question: У результаті здійснення в Україні в 1920–1930-х рр. політики коренізації було

Answer: реорганізовано національні адміністративні райони на території республіки в звичайні райони.

Answer: замінено російську мову в діловодстві, освіті, засобах масової інформації державною українською мовою.

Answer: збільшено питому вагу українців серед керівних кадрів республіканського партійно-радянського апарату.

Answer: розширено повноваження республіки в сфері зовнішньої політики для здійснення культурної роботи серед українців за кордоном.

history-of-ukraine


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Ми маємо ряд індустріальних велетнів, що їх побудовано… і першим найліпшим є Дніпрельстан… У нас пущено за ці роки дванадцять доменних печей… Наша машинобудівна промисловість зростає нечуваними кроками… Ми збудували Краматорський машинобудівний завод… Луганський паротягобудівельний завод… Треба відзначити побудову Харківського тракторного заводу…»

У фрагменті доповіді голови Раднаркому УСРР В. Чубаря йдеться про

Answer: причини індустріалізації.

Answer: наслідки індустріалізації.

Answer: джерела індустріалізації.

Answer: передумови індустріалізації.

history-of-ukraine


Question: «Розстріляне відродження» – умовна назва

Answer: покоління українських політичних діячів часів Української революції, знищених під час Великого терору 1930-х рр.

Answer: групи українських «буржуазних спеціалістів», розстріляних у ході боротьби зі «шкідництвом» у 1920–1930-х рр.

Answer: генерації літераторів і митців України 1920–1930-х рр., репресованої сталінським режимом.

Answer: плеяди видатних українських учених, засуджених у 1930-х рр. у справі «Спілки визволення України».

history-of-ukraine


Question: Що було характерним для політики «радянізації» в галузі культури на західноукраїнських землях у 1939–1941 рр.?

Answer: сприяння діяльності православній і греко-католицькій церквам

Answer: створення на базі читалень «Просвіти» мережі бібліотек і клубів

Answer: урахування місцевих особливостей і традицій у культурній політиці

Answer: надання фінансової підтримки громадським культурним установам

history-of-ukraine


Question: Бойові дії на території України в 1941 р. призвели до

Answer: зриву планів «блискавичної війни» Німеччини проти СРСР.

Answer: повної окупації УРСР військами Німеччини та її союзників.

Answer: утворення маріонеткової Української держави.

Answer: створення українських збройних формувань у складі Червоної армії.

history-of-ukraine


Question: Видатними представниками радянського партизанського руху в роки Великої Вітчизняної війни були

Answer: С. Тимошенко, М. Кирпонос, М. Ватутін.

Answer: А. Мельник, С. Бандера, Р. Шухевич.

Answer: О. Довженко, О. Теліга, О. Ольжич.

Answer: С. Ковпак, О. Федоров, О. Сабуров.

history-of-ukraine


Question: У якому уривку з історичних джерел відображено особливості економічного розвитку УРСР у період післявоєнної відбудови (1945 – початок 1950-х рр.)?

Answer: «Державні закупівельні ціни в УРСР збільшилися загалом втричі, зокрема на зерно – у 7 разів. Дозволено видавати колгоспникам аванс грішми – 25% коштів, що отримували колгоспи від реалізації продуктів тваринництва...»

Answer: «…Темпи промислового розвитку Західної України були вищими, ніж на сході УРСР. У роки четвертої п’ятирічки тут споруджено понад 2,5 тис. великих і середніх промислових підприємств...»

Answer: «Члени колгоспів та інших сільськогосподарських кооперативів, які виявили бажання вести селянське (фермерське) господарство, мають право безперешкодного виходу з них...»

Answer: «Величезні зрушення сталися в сільському господарстві України. Завершено суцільну колективізацію. Розвиток стаханівського руху на селі висунув десятки тисяч передовиків боротьби за високі врожаї...»

history-of-ukraine


Question: Що було характерним для культурного життя УРСР в 1946–1953 рр.?

Answer: створення творчих літературно-мистецьких об’єднань, угрупувань

Answer: відродження традицій українізації 1920-х рр.

Answer: проведення кампанії проти «низькопоклонства перед Заходом»

Answer: послаблення партійного контролю

history-of-ukraine


Question:
Про кого з керівників СРСР йдеться в уривку з історичного джерела?

«Навіть найкрутіші його реформи – створення раднаргоспів, ліквідація багатьох міністерств і відомств – носили верхівковий характер. Але вони… не зачіпали суті виробничих відносин, не претендували на те, щоб… послабити задушливий прес державної опіки...»

Answer: Й. Сталіна

Answer: М. Хрущова

Answer: Л. Брежнєва

Answer: М. Горбачова

history-of-ukraine


Question: Що зумовило появу руху «шістдесятників»?

Answer: відмова КПРС від насадження методу «соціалістичного реалізму»

Answer: припинення переслідувань діячів українського визвольного руху

Answer: активна діяльність організацій і груп українських дисидентів

Answer: лібералізація суспільно-політичного життя в СРСР

history-of-ukraine


Question: Чим супроводжувалася зміна політичного керівництва УРСР у 1972 р.?

Answer: хвилею арештів дисидентів

Answer: зростанням цін на продукти харчування

Answer: прийняттям нової Конституції республіки

Answer: впровадженням «косигінської реформи»

history-of-ukraine


Question: Які наслідки для України мав заколот ГКЧП (ДКНС) у Москві?

Answer: усунення В. Щербицького від влади в УРСР

Answer: негайний вихід КПУ зі складу КПРС

Answer: підписання УРСР нового союзного договору

Answer: проголошення незалежності України

history-of-ukraine


Question: У грудні 1991 р. Президентом України обрано

Answer: В. Щербицького.

Answer: В. Чорновола.

Answer: Л. Кравчука.

Answer: Л. Кучму.

history-of-ukraine


Question: В основу археологічної періодизації стародавньої історії України покладено

Answer: заняття первісної людини.

Answer: природно-кліматичні умови.

Answer: антропологічний тип людини.

Answer: матеріал виготовлення знарядь праці.

history-of-ukraine


Question: Що було однією з особливостей розвитку грецьких міст-держав Північного Причорномор’я в VII–VI ст. до н. е.?

Answer: державно-політична незалежність колоній від метрополій

Answer: федеративне об’єднання всіх міст-держав навколо Ольвії

Answer: карбування єдиної монети для новозаснованих колоній

Answer: військова залежність міст-держав від місцевих племен

history-of-ukraine


Question: Розширення рівноправних зв’язків Київської Русі з Візантійською імперією та європейськими державами стало наслідком

Answer: об’єднання Олегом Південної та Північної Русі під владою Рюриковичів.

Answer: здійснення Святославом військового походу проти Хозарського каганату.

Answer: запровадження Володимиром Великим християнства як державної релігії.

Answer: укладення Ярославом Мудрим першого писаного збірника руських законів.

history-of-ukraine


Question:
Під яким роком літописець записав такі рядки:

«У тім же поході розболівся Володимир Глібович недугою тяжкою... І принесли його в город його Переяславль ...і тут преставився він ...і плакали по ньому всі переяславці. ...був же він князь доблесний у бою, і мужністю відзначався… За ним же Україна багато потужила»?

Answer: 1054 р.

Answer: 1187 р.

Answer: 1205 р.

Answer: 1264 р.

history-of-ukraine


Question: 1199–1205 роки — це період в історії Галицько-Волинського князівства, для якого було характерним

Answer: утворення та становлення єдиної держави, поширення влади князя на Київ і Київську землю.

Answer: розпад єдиної держави, зростання самостійності бояр, втручання у внутрішні справи сусідніх держав.

Answer: відновлення державної єдності, намагання створити антимонгольську коаліцію європейських держав.

Answer: ослаблення золотоординської залежності, боротьба з Польщею й Литвою за Люблінську та Берестейську землі.

history-of-ukraine


Question: Переростання родоплемінної власності на землю у феодальну, надання земель васалам, захоплення феодалами общинних земель — це шляхи виникнення на Русі

Answer: слобод.

Answer: хуторів.

Answer: вотчини.

Answer: фільварків.

history-of-ukraine


Question: Найдавнішою датованою книжною пам’яткою Київської Русі є

Answer: «Києво-Печерський патерик».

Answer: «Остромирове Євангеліє».

Answer: «Слово о полку Ігоревім».

Answer: «Повість минулих літ».

history-of-ukraine


Question:
Про яку землю йдеться в уривку з історичного джерела:

«А був братом литовського князя Ольгерда князь Коріат… Княжата Коріатовичі, брати — князі Юрій, Олександр, Костянтин і Федір, за призволенням великого князя Ольгерда і з поміччю Литви пішли в сю землю й стали володарювати в ній»?

Answer: Київську

Answer: Волинську

Answer: Подільську

Answer: Чернігівську

history-of-ukraine


Question: Що передбачала Люблінська унія (1569 р.)?

Answer: династичний шлюб литовського князя та польської королеви за умови прийняття Великим князівством Литовським католицизму

Answer: спільні воєнні дії військ Великого князівства Литовського та Польського королівства проти рицарів-хрестоносців Тевтонського ордену

Answer: відновлення у складі Великого князівства Литовського Київського та Волинського удільних князівств на чолі з представниками литовської династії

Answer: об’єднання Польського королівства й Великого князівства Литовського в єдину федеративну державу — Річ Посполиту

history-of-ukraine


Question: Яку роль в історії українського народу відіграли козацько-селянські повстання кінця XVI — початку XVII ст.?

Answer: розкололи козацтво на два непримиренні табори: реєстрове та запорозьке (низове)

Answer: поклали край тертям і протиріччям між козацькою старшиною та рядовим козацтвом

Answer: гальмували процеси ополячення й окатоличення, зменшуючи тиск шляхетського гніту

Answer: звели нанівець престиж і згасили авторитет запорозького козацтва серед селянства

history-of-ukraine


Question:
Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.

«Прибув... до Києва святійший патріарх єрусалимський Феофан… і був прийнятий з великою честю духовними та світськими людьми. Того ж року... висвятив на митрополію Київську чоловіка гідного й чесного. Іменем Йов Борецький… і з ним єпископів на різні місця...»

Описана подія відбулась за сприяння

Answer: В.-К. Острозького.

Answer: Д. Вишневецького.

Answer: П. Сагайдачного.

Answer: П. Могили.

history-of-ukraine


Question: Що було характерним для періоду Руїни другої половини XVII ст.?

Answer: всеохоплююча криза та занепад Речі Посполитої, викликані визвольною війною українського народу під проводом Б. Хмельницького

Answer: внутрішня боротьба козацької старшини за владу, розкол Гетьманщини, втручання в її внутрішні справи та військова агресія з боку сусідніх держав

Answer: форсований наступ на автономні права Гетьманщини з боку російського уряду внаслідок переходу гетьмана І. Мазепи на бік шведського короля

Answer: остаточна ліквідація інституту гетьманства, решток української автономії та повна інтеграція українських земель до складу Російської імперії

history-of-ukraine


Question: Відмінність умов польсько-московського «Вічного миру» (1686 р.) від умов Андрусівського перемир’я (1667 р.) полягала в тому, що одноосібну зверхність московського царя визнано над

Answer: Правобережною Україною.

Answer: Чернігово-Сіверською землею.

Answer: Лівобережною Україною.

Answer: Запоріжжям.

history-of-ukraine


Question: За часів гетьманування І. Мазепи соціально-економічному розвиткові Лівобережної Гетьманщини був властивий процес

Answer: узаконення панщини.

Answer: ліквідації магдебурзького права.

Answer: обезземелення козацької старшини та шляхти.

Answer: скорочення землеволодінь російського дворянства.

history-of-ukraine


Question:
Яким роком датується цитований документ:

«Ми захотіли оголосити.., що Запорозька Січ остаточно зруйнована, з викоріненням на майбутнє й самої назви запорозьких козаків... Місцевих жителів і угіддя ми залишаємо, зараховуючи їх до Новоросійської губернії»?

Answer: 1709 р.

Answer: 1750 р.

Answer: 1764 р.

Answer: 1775 р.

history-of-ukraine


Question: Що було основною одиницею адміністративно-територіального поділу українських земель у складі Російської імперії в першій половині ХІХ ст.?

Answer: воєводство

Answer: провінція

Answer: губернія

Answer: область

history-of-ukraine


Question: Заміна основних ручних знарядь праці системою робочих машин, впровадження у виробництво парових двигунів, формування пролетаріату та буржуазії — це ознаки

Answer: технічної реконструкції.

Answer: промислового перевороту.

Answer: форсованої індустріалізації.

Answer: буржуазної революції.

history-of-ukraine


Question: Члени «Руської трійці» своє головне завдання вбачали в

Answer: пропагуванні ідей федерації християнських слов’янських республік.

Answer: піднесенні статусу української мови, розширенні сфери її вжитку.

Answer: розбудові Австрії як парламентської федеративної республіки.

Answer: наданні галицьким українцям права обіймати державні посади.

history-of-ukraine


Question: Чому уряд Російської імперії не запровадив земську реформу 1864 р. в губерніях Правобережної України?

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на осередки сіоністського руху, оскільки регіоном проходила «смуга осілості» євреїв, серед яких були поширені ідеї сіонізму.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на «п’яту колону» в разі війни, оскільки регіон межував з Австро-Угорщиною, із якою вкрай загострилися відносини.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на центри «мазепинського духу», оскільки в регіоні спостерігалося піднесення українського національно-визвольного руху.

Answer: Уряд остерігався перетворення земств на інструмент посилення польського впливу, оскільки в регіоні поляки-землевласники мали міцні позиції.

history-of-ukraine


Question: Ухвалення якого документа спричинило закриття Південно-Західного відділу Російського географічного товариства?

Answer: «Маніфесту…» імператора Олександра II від 19 лютого 1861 р.

Answer: Циркуляра міністра внутрішніх справ П. Валуєва від 18 липня 1863 р.

Answer: Емського указу імператора Олександра II від 18 травня 1876 р.

Answer: «Маніфесту…» імператора Миколи II від 17 жовтня 1905 р.

history-of-ukraine


Question: З іменем Івана Франка пов’язано створення

Answer: першої української політичної партії.

Answer: літературного товариства ім. Т. Шевченка.

Answer: культурно-освітнього товариства «Просвіта».

Answer: «Руського інституту» при Львівському університеті.

history-of-ukraine


Question: Концентрація промислового виробництва в металургійній, вугільній і залізо-рудній галузях Наддніпрянської України початку ХХ ст. сприяла

Answer: розгортанню промислового перевороту.

Answer: утворенню монополістичних об’єднань.

Answer: проникненню іноземного капіталу.

Answer: завершенню індустріалізації.

history-of-ukraine


Question:
Про якого діяча йдеться в уривку з історичного джерела:

«Його геній виявився здатним поєднувати інтелектуальну напругу, спрямовану на створення фундаментальних біологічних концепцій, з тяжкою, жертовною діяльністю в галузі медицини. Так, працюючи в Одесі, провів дослід самозараження тифом, а в 1892 р., розробляючи способи боротьби з епідемією холери у Франції, випив культуру збудника цієї смертельної хвороби...»?

Answer: М. Гамалію

Answer: М. Бекетова

Answer: І. Мечнікова

Answer: Д. Заболотного

history-of-ukraine


Question: Яка соціальна верства була домінуючою в структурі західноукраїнського суспільства наприкінці ХІХ — початку ХХ ст.?

Answer: інтелігенція

Answer: пролетаріат

Answer: підприємці

Answer: селянство

history-of-ukraine


Question: Формування в роки Першої світової війни легіону Українських січових стрільців засвідчило

Answer: лояльність українців Галичини до австро-угорської монархії.

Answer: впливовість москвофілів у політичному житті Галичини.

Answer: непідготованість Австро-Угорщини до ведення війни на два фронти.

Answer: приєднання України до Четверного союзу Центральних держав.

history-of-ukraine


Question: Положення Другого Універсалу та їх оприлюднення Українською Центральною Радою (УЦР) були

Answer: відповіддю УЦР на Ультиматум Раднаркому радянської Росії.

Answer: компромісом між УЦР і делегацією міністрів Тимчасового уряду.

Answer: декларацією УЦР основних засад соціально-економічних перетворень.

Answer: закликом УЦР до українізованих частин не залишати позицій на фронті.

history-of-ukraine


Question: На відміну від Української Народної Республіки (УНР) Західноукраїнській Народній Республіці (ЗУНР) вдалося

Answer: домогтися визнання державних кордонів на Паризькій мирній конференції.

Answer: укласти мир з державами Четверного союзу та вивести країну зі світової війни.

Answer: дати відсіч агресії з боку сусідніх держав та уникнути окупації території країни.

Answer: створити систему управління й забезпечити відносну соціальну стабільність.

history-of-ukraine


Question: «Нова економічна політика» — це комплекс заходів, якими передбачалося

Answer: встановлення державної монополії на хліб, націоналізація промислових підприємств, поміщицьких маєтків, торговельних закладів.

Answer: уведення продрозверстки на продукцію сільського господарства, розподіл товарів за картками, заборону торгівлі, натуралізація оплати праці.

Answer: підпорядкування інтересів суспільства державним потребам, прискорений перехід до соціалізму шляхом одержавлення власності.

Answer: запровадження продподатку, госпрозрахунку, відновлення товарно-грошових відносин, формування ринку праці, кооперування виробників.

history-of-ukraine


Question: У якому уривку з історичних джерел відображено одну з причин впровадження в Україні на початку 1920-х рр. політики коренізації?

Answer: «Наше завдання: добити контрреволюційні елементи, викрити націоналістичні ухили, розгорнути роботу з виховання партійних мас, а також широких мас у дусі пролетарського інтернаціоналізму».

Answer: «Від російської літератури нам треба тікати якомога швидше, тому що вона тяжить над нами в віках... Вигодовувати на ній наше молоде мистецтво — це значить затримати його розвиток».

Answer: «Зростання української культури та інтелігенції йде швидкими темпами, що коли ми не візьмемо в руки цього руху, він може піти мимо нас. ...віддавати цей рух у руки чужих нам елементів не можна ні в якому разі».

Answer: «Замість того, щоб... розвивати зв’язок з культурою російського народу ...частина інтелігенції скочується на позиції занепадницької буржуазної культури. Ці митці відриваються від народу, захоплюючись техніцизмом».

history-of-ukraine


Question: Політика «ліквідації куркульства як класу», здійснювана партійно-радянським керівництвом СРСР і УСРР у 1930–1931 рр., мала за мету

Answer: вигнати куркулів зі створюваних колгоспів і радгоспів.

Answer: змусити більшу частину селянства об’єднуватися в колгоспи.

Answer: посилити матеріальну зацікавленість селян у суспільній праці.

Answer: перерозподілити землю куркулів на користь бідняків.

history-of-ukraine


Question:
Яке явище суспільно-політичного життя в СРСР у 1930-х рр. проілюстровано в таблиці?

 **Керівний склад Київського військового округу**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Посада** | **За штатом** | **Оновлено** | **% оновлення** |
| Командир корпусу | 9 | 9 | 100 |
| Начальник штабу корпусу | 9 | 6 | 67 |
| Командир дивізії | 25 | 24 | 96 |
| Начальник штабу дивізії | 25 | 18 | 72 |
| Командир полку | 135 | 87 | 64 |
| Начальник штабу полку | 135 | 78 | 58 |
| Усього | 338 | 222 | 66 |

Answer: заміна колишніх офіцерів царської армії «червоними командирами»

Answer: забезпечення новобудов трудовими ресурсами за рахунок армії

Answer: масові репресії проти командного складу Червоної армії

Answer: скорочення особового складу збройних сил країни

history-of-ukraine


Question:
Назву якого договору пропущено в цитованому документі:

«У 1923 р. Рада послів Антанти в Парижі надала Польщі всі юридичні права на володіння Східною Галичиною. Рада визнала східні кордони Польської держави, встановлені ___»?

Answer: Ризьким договором

Answer: Брестським договором

Answer: Версальським договором

Answer: Сен-Жерменським договором

history-of-ukraine


Question: Що є вагомим прикладом політики радянізації західних областей Української РСР у 1939–1941 рр.?

Answer: лояльне ставлення влади до священиків греко-католицької церкви

Answer: націоналізація промисловості, торгівлі, земель великих власників

Answer: залучення «буржуазних спеціалістів» до процесу індустріалізації

Answer: налагодження співробітництва влади з українськими партіями

history-of-ukraine


Question:
Якою була мета реалізації завдань Центрального штабу партизанського руху:

«...Штаб вимагає від партизанських загонів на весняно-літній період 1943 р. спрямувати всі свої сили на параліч роботи залізничних вузлів в тилу групи армій «Південь», руйнування залізниць, мостів, нищення ешелонів...»?

Answer: зірвати перекидання німецьких військ у Західну Європу під час відкриття Другого фронту

Answer: унеможливити будівництво «Східного валу» напередодні загального наступу радянських військ

Answer: дезорганізувати евакуацію й відступ німецьких військових частин з-під Сталінграда

Answer: порушити постачання живої сили і техніки вермахту на фронт у район Курської дуги

history-of-ukraine


Question: Результатом наступальних операцій радянських військ, здійсненних у серпні–грудні 1943 р., було

Answer: звільнення Лівобережної України та Донбасу, початок визволення Правобережної України.

Answer: визволення Одеси, створення сприятливих умов для звільнення Південної України та Кримського півострова.

Answer: завершення визволення від нацистської окупації всієї території України в її довоєнних кордонах.

Answer: звільнення Правобережної України та Молдавії, перенесення бойових дій на територію Румунії.

history-of-ukraine


Question: «Реабілітація» — це

Answer: акт вищого органу державної влади про повне або часткове звільнення від покарання осіб, щодо яких суд виніс вирок.

Answer: форма оскарження офіційно прийнятого судового рішення, що подається засудженими або їхніми захисниками до вищої посадової особи.

Answer: запобіжний захід державного впливу, застосований до осіб, що вчинили злочини, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Answer: комплекс заходів державних органів, спрямованих на виправдання й відновлення в правах неправильно звинувачених, зганьблених чи засуджених осіб.

history-of-ukraine


Question:
**Прочитайте уривок з історичного джерела та виконайте завдання.**

«У 1953–1958 рр. державні закупівельні ціни в УРСР збільшилися загалом втричі, зокрема на зерно — у 7 разів, на продукти тваринництва — у 5,5. Дозволено видавати колгоспникам аванс грішми — 25 % коштів, що отримували колгоспи від реалізації продуктів тваринництва».

Вжиті партійно-радянським керівництвом УРСР заходи було спрямовано на

Answer: удосконалення системи «держприймання» в колгоспах.

Answer: запровадження ринкових відносин у сільському господарстві.

Answer: посилення матеріальної зацікавленості селян у суспільному виробництві.

Answer: створення сприятливих умов для розвитку присадибного господарства селян.

history-of-ukraine


Question: Що було одним із проявів політико-ідеологічної кризи радянської моделі розвитку України в 1970 — на початку 1980-х рр.?

Answer: піднесення профспілкового руху та зростання активності громадських неурядових організацій

Answer: поява концепції «розвиненого соціалізму» внаслідок усвідомлення нереальності побудови комунізму

Answer: утвердження принципів плюралізму на хвилі поширення в суспільстві настроїв невдоволення та протесту

Answer: розмежування на всіх рівнях владних повноважень між Комуністичною партією України та радами народних депутатів

history-of-ukraine


Question: Особливість дисидентського руху в Україні в 1970–1980-х рр. полягала в тому, що рух

Answer: не набув широкої підтримки серед населення через жорстокість репресивних заходів влади та апатію в суспільстві.

Answer: зосереджувався на захисті лише соціальних прав людини, залишаючи поза увагою проблеми захисту релігійних свобод.

Answer: не викликав занепокоєння партійного керівництва та спецслужб, оскільки влада не вбачала в ньому загрози існуючому режиму.

Answer: був орієнтований на розв’язання гострих економічних проблем, перебуваючи під контролем незалежних профспілок.

history-of-ukraine


Question: Політикою гласності, започаткованою партійно-радянським керівництвом СРСР у період «перебудови», передбачалось

Answer: поступовий перехід влади на всіх рівнях від партійного апарату до рад народних депутатів.

Answer: впровадження нової політичної системи на основі панування закону, дотримання прав людини.

Answer: пом’якшення цензури, можливість говорити правду, критикувати органи влади, отримувати об’єктивну інформацію.

Answer: скорочення бюрократичного апарату, зміцнення місцевого самоврядування та децентралізація влади.

history-of-ukraine


Question: 16 липня 1990 р. Верховна Рада УРСР ухвалила

Answer: Закон «Про економічну самостійність Української РСР».

Answer: Декларацію про державний суверенітет України.

Answer: Акт проголошення незалежності України.

Answer: Угоду про створення Співдружності Незалежних Держав.

history-of-ukraine


Question: На другий склад падає наголос у слові

Answer: однаковий

Answer: добовий

Answer: щовесни

Answer: сантиметр

ukrainian-language-and-literature


Question: М’який знак на місці пропуску треба писати в усіх словах рядка

Answer: перелаз..те, стежин..ці, памороз..

Answer: уман..ський, люд..ми, пісен..ці

Answer: л..лється, поглян..те, гір..кий

Answer: волос..кий, брун..ці, різ..блення

ukrainian-language-and-literature


Question: Спільнокореневим до слова «колоти» є

Answer: кілочок

Answer: довкілля

Answer: колосальний

Answer: заколоситися

ukrainian-language-and-literature


Question: Помилково вжито слово в рядку

Answer: винайняв квартиру в центрі

Answer: запросив до вітальні

Answer: розповів про відрядження

Answer: приїхав вісім років назад

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно утворено форму слова у варіанті

Answer: два студенти

Answer: самий головний

Answer: сімома голосами

Answer: віддаси потім

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно побудовано речення

Answer: Побачивши в магазині нову енциклопедію, я захотів її переглянути.

Answer: Ще не ходячи до школи, мама читала мені вірші Марійки Підгірянки.

Answer: Слухаючи доповідь однокласниці, ми робили деякі нотатки.

Answer: Створюючи виставу, режисер суттєво осучаснив текст класичної п’єси.

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

На місці пропуску в третьому реченні має бути слово

Answer: добре

Answer: легко

Answer: суттєво

Answer: гаразд

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Окремо в тексті треба писати сполуку слів

Answer: з/верху

Answer: в/низ

Answer: на/весні

Answer: не/виразно

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Простим є речення

Answer: перше

Answer: друге

Answer: третє

Answer: п’яте

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Поза хатами стежка розширювалась і прямувала попід кам’яною горою до самісінького ліска. (2) Між деревами ховався невеличкий струмок, у ньому — завжди холодна й різка джерельна водиця. (3) Трохи віддалік дорога круто забирала праворуч, і опускалася *в/низ* до річки, блакитний відблиск якої було […] видно *з/верху* дерева. (4) *На/весні* річка в цьому місці широко розливалася, затоплюючи собою велику ділянку землі, а влітку, коли вода спадала, на лузі селилося безліч усякої дрібної звірини, і великий птах там полював. (5) Аж ген від отого лісочка, що *не/виразно* синів удалині, і до високого пагорба був його луг.

Пунктуаційну помилку допущено в реченні

Answer: першому

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: четвертому

ukrainian-language-and-literature


Question: Однакова кількість звуків і букв у кожному слові рядка

Answer: юридичний, щеплення, більярд

Answer: дзюдоїст, Ольвія, шампіньйон

Answer: шлягер, Бессарабія, узбережжя

Answer: щитоносець, Макіївка, дюжина

Answer: б’ють, від’єднання, барельєф

ukrainian-language-and-literature


Question: Лексично неправильне словосполучення утворить іменник *легіон* із прикметником

Answer: іноземний

Answer: почесний

Answer: військовий

Answer: промисловий

Answer: жіночий

ukrainian-language-and-literature


Question:
Прочитайте уривок.

> *Сонце з батогом промін(1)я — вогнян(2)ий погонич.
>  Навпростець по небі — сині хмари в перегони.
>  На куделі верховіт(3)я сиве павутин(4)я
>  Підпирає далечін(5)ю гори сині.*
>
>

Подвоєні літери треба писати на місці всіх цифр, ОКРІМ

Answer: 1

Answer: 2

Answer: 3

Answer: 4

Answer: 5

ukrainian-language-and-literature


Question: Усі слова написано правильно в рядку

Answer: викладацький, молотьба, вохкість

Answer: карпатський, дорожчати, робітництво

Answer: криворізький, об’їжджати, французський

Answer: інтелігентський, сонячний, надхнення

Answer: тюркський, свідотство, соняшник

ukrainian-language-and-literature


Question: Літеру и треба писати в кінці кожного прислівника в рядку

Answer: по-лицарськ.., по-вовч.., завбільшк.., трич..

Answer: навкулачк.., заоч.., по-корейськ.., навпак..

Answer: по-лисяч.., почаст.., пошепк.., навколішк..

Answer: мовчк.., по-угорськ.., зсередин.., по-латин..

Answer: по-людськ.., завглибшк.., трох.., насторож..

ukrainian-language-and-literature


Question: Прийменник у на місці пропуску слід уживати в усіх словах рядка

Answer: перебував … Ватикані, експонат … музеї, наймиліше … світі

Answer: поїхати … відрядження, птах … небі, купити … аптеці

Answer: побувати … Львові, квітник … саду, покласти … узголів’я

Answer: приведення … відповідність, участь … форумі, оселя … рушниках

Answer: висновок … статті, запевнили … добросусідстві, вишня … цвіту

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно побудовано словосполучення

Answer: п’ятнадцять хвилин десятого

Answer: зараз одинадцята

Answer: за п’ять хвилин сьома

Answer: пів на першу

Answer: буду після дев’ятої

ukrainian-language-and-literature


Question: Помилку в утворенні імені по батькові допущено в рядку

Answer: Григорівна, Савович

Answer: Олексіївна, Миколайович

Answer: Павлівна, Антонович

Answer: Андрієвна, Васильович

Answer: Юліанівна, Ілліч

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно утворено форму наказового способу дієслова в рядку

Answer: пишемо

Answer: пишімо

Answer: пиши

Answer: пишіть

Answer: хай пише

ukrainian-language-and-literature


Question: Правильно вжито прийменник у варіанті

Answer: виконувати по зразку

Answer: вишивати по шовку

Answer: лекція по історії

Answer: проживати по адресі

Answer: їхати по виклику

ukrainian-language-and-literature


Question: Слово «здавалося» є вставним (окремі розділові знаки пропущено) у реченні

Answer: Усе довколишнє *здавалося* їй перевитим піснями, веселими чи сумними, як буває пройнятий сяєвом сонця простір.

Answer: Багатьом *здавалося* що й увесь півострів зараз палає в пожежах, адже куди не глянь — звідусіль шугає вогонь, тріщить, гуде в деревах, жаркий, агресивний.

Answer: Кущ *здавалося* і зимою зеленіє, бо коли танули сніги, то на світ пробивалося його цупке зелене листя, не змучене холодом, не скалічене морозом.

Answer: Широкі промені вдарялися об кам’яні плити, курилися золотим димом, від чого *здавалося* що все тут пливе, рухається, злітає в просторі.

Answer: Уже придивилася до його очей і побачила: те, що *здавалося* байдужістю, насправді було мудрістю й глибоко захованим стражданням.

ukrainian-language-and-literature


Question: Відокремленою обставиною можна замінити підрядне речення в рядку

Answer: Сергій був дуже задоволений, що поборов своє хвилювання.

Answer: Коли згадую улюблені пісні, ноги самі пускаються в танок.

Answer: Щойно дівчина вийшла на сцену, її зустріли бурхливими оплесками.

Answer: Треба бути обережним, якщо не хочеш потрапити в халепу.

Answer: Лиш ми вирушили в дорогу, став накрапати дрібненький дощик.

ukrainian-language-and-literature


Question: Складнопідрядне речення з підрядним наслідку утвориться, якщо до частини «Уся дорога була занесена снігом…» додати

Answer: оскільки вчора була сильна хуртовина.

Answer: хоча надворі вже була рання весна.

Answer: ніби лежала товста пухова перина.

Answer: тому що не була розчищена від заметів.

Answer: так що не можна було доїхати до міста.

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

За стильовими ознаками текст є

Answer: науковим

Answer: художнім

Answer: публіцистичним

Answer: офіційно-діловим

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

Найважливіше для Екзюпері, на переконання автора тексту, –

Answer: «бути за все відповідальним» (рядок 8)

Answer: «ризикувати життям за нашу справу» (рядок 55)

Answer: «знати, який тип людини створюється тим ладом» (рядки 23–24)

Answer: «повернути людям духовний зміст» (рядки 34–35)

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

Згадуючи про «кризу цивілізації», яка так непокоїла Екзюпері (рядки 25-30), автор має на увазі

Answer: книги, позбавлені захопливого сюжету

Answer: безвідповідальність тих, хто наділений владою

Answer: захоплення матеріальними вигодами

Answer: занепад вікових духовних надбань людства

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

На переконання автора тексту, «тональність казки “Маленький принц” гармоніює з настроями Екзюпері тієї пори» (рядок 53), тому що письменник

Answer: був одним із перших підкорювачів повітряних просторів

Answer: так само вважав, що повинен бути за все відповідальним

Answer: також любив троянди і мріяв про час, коли знову їх побачить

Answer: знав, що на його батьківщину насувалася страшна катастрофа

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

Фразеологізм ужито в реченні

Answer: «Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт» (рядки 9–10).

Answer: «Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя» (рядки 20–21).

Answer: «Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра» (рядки 31–32).

Answer: «Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом» (рядки 21–22).

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

Пишучи про Екзюпері, автор

Answer: намагається перевтілитись у свого героя, зануритись у вир його проблем

Answer: захоплюється його талантом, розуміє проблеми, шляхи розв’язання яких шукав письменник

Answer: возвеличує письменника, створює довкола нього ореол мученика, якого світ не сприймав

Answer: прагне бути безстороннім, дати виважену характеристику поглядів і вподобань письменника

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

У тексті немає мікротеми

Answer: самотність Екзюпері

Answer: фронтові подвиги майора Екзюпері

Answer: подорожі Антуана де Сент-Екзюпері

Answer: останній політ майора Екзюпері

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Антуан де Сент-Екзюперi**

(1–8) Цей знаменитий поет-мислитель i пiлот-винахiдник став героїчною легендою Францiї, коли на змiну героям приходили виконавцi. Як живий, вiн усмiхається до нас сердечною усмiшкою в мiльйонах книг, позбавлених спокусливого сюжету i все ж таки чи не найбiльш читаних на всiх континентах. Вiн дивиться в Людину i шукає рiдної душi, щоб навести на свою хвилю. «Я люблю пробуджувати в людинi шляхетнi почуття. Можливо, у мене покликання вiдкривати джерела». Джерела любові й самопожертви, обов’язку й вiдповiдальності... Бо «бути людиною — означає бути за все вiдповiдальним».

(9–16) Один з перших вiдкривачiв повiтряних просторiв, Сент-Екзюперi зумiв нiби з висоти поглянути на сучасний свiт. Син вiку технiки й сам людина науки, вiн був «страшенно невдоволений турботами своєї цивiлiзацiї», яка гарячково пiдносила над людиною систему матерiальних винаходiв, забуваючи, що вони служитимуть лише опорою в пошуку духовних цiнностей. Вiчно тривожний i в щось заглиблений, вiн прозирав далеко крiзь свою епоху, позначену наступом фашизму, який «накидав прiоритет одного народу над iншими народами, однiєї думки над iншими думками».

(17–19) Екзюперi поважав розум, але думав, що «розум набуває цiнності лише тодi, коли служить любовi». Вiн неухильно йшов до великих iстин, упевнившись, що найголовнiшого очима не побачиш: найглибше бачиш тiльки серцем...

(20–24) Кожен новий твiр Екзюперi — це крок в опануваннi нової смуги життя. Тридцятi роки принесуть йому багато вiдкриттiв, бо це роки близького знайомства зi свiтом. Вiн їде до Iндокитаю, об’їздить Нiмеччину. Вiн довiряє лише власним очам: «Менi плювати на режим: найважливiше знати, який тип людини створюється тим ладом».

(25–30) Насувалася катастрофа, не просто на нього — на Францiю. I тут до нього приходять i стають над усiм думи про кризу цивiлiзацiї — «спадок вiрувань і знань, здобутих вiками, не завжди виправданих логiкою, але виправданих самих у собi, як шляхи, що кудись ведуть, бо вони вiдкривають людинi її внутрiшнi простори». Усi надiї письменник покладає на внутрiшню силу французького Опору.

(31–35) Екзюперi знав, що не можна жити вчорашнiм днем, не прозираючи в завтра: «Минулого не переробити, але теперiшнє лежить у безладдi, як матерiал пiд ногами будiвничого, i вам належить виковувати майбутнє». Крiзь тимчасовi, ще не розв’язанi вiйною проблеми вiн бачить найтривожнiшу: «Повернути людям духовний змiст, духовнi клопоти».

(36–39) У години самотності, що нагадувала самотнiсть пустелi, поринав на дно спогадiв i на розгойданих хвилях уяви плекав «Маленького принца». Вiн повертався в дитинство — крiзь десятки рокiв, наповнених болем утрат i гiркотою дум, — i вже не знаходив у ньому безтурботної радiсної усмiшки.

(40–46) Маленький принц дивиться на свiт дорослих мудрими очима: вiн усе розумiє. У своїх міжпланетних мандрiвках вiн натрапляє на тi самi феномени, якi оселилися на Землi. Тiльки вiн швидко проходить повз них зi смутною посмiшкою, бо навiки прикутий душею до своєї маленької планети. Вiн уміє приручати, по-дитячому серйозно допитуватися. Але висмiювати не вмiє: вiн сприймає серцем. Вiн прийшов з планети, де треба щодня виполювати баобаби. Бо коли їх не розпiзнати вчасно — потiм не позбудешся.

(47–52) Маленький принц розумiє бiльше за дорослих, бо вони дивляться на свiт до всього звиклими очима, i кожен заклопотаний лише собою. Тодi як «добре бачиш тiльки серцем». Вiн знає також, що люди на землi не знаходять того, чого шукають: «тим часом його можна було б знайти в єдинiй трояндi або в ковтку води». Цей сумний свiт примарився людинi, яка зрозумiла, що розгубила духовну спадщину й опинилася серед пустелi

(53–55) Тональнiсть казки гармонiює з настроями Екзюперi тiєї пори. Вiн жив одним прагненням — «брати участь»! «Мене почують тiльки тодi, коли я й мої товаришi будемо знову ризикувати життям за нашу справу».

(56–58) Було щось символiчне в тому, що востаннє летiв вiн над країною дитинства й останнього листа написав до матерi. 31 липня 1944 року з Корсики майор Екзюперi зробив свiй дев’ятий полiт, з якого не повернувся.

(59) До визволення Францiї не дожив мiсяця.

(60) Але вiн став її пiснею.

*За Є. Сверстюком,*

*605 слів*

Засобом міжфразового зв’язку першого та другого речень тексту (рядки 1-4) є

Answer: лексичний повтор

Answer: вставне слово

Answer: сполучник

Answer: займенник

ukrainian-language-and-literature


Question: На Савур-могилі відбуваються події твору

Answer: «Бондарівна»

Answer: «Чи не той то хміль»

Answer: «Маруся Богуславка»

Answer: «Віють вітри, віють буйні»

Answer: «Ой Морозе, Морозенку»

ukrainian-language-and-literature


Question: «Мутен сон бачив у Києві на горах» герой «Слова про Ігорів похід»

Answer: Володимир

Answer: Святослав

Answer: Всеволод

Answer: Олег

Answer: Ігор

ukrainian-language-and-literature


Question: «Я покорюсь вашій волі і для вас за первого жениха, вам угодного, піду замуж… перенесу своє горе», — говорить своїй матері

Answer: Маруся Дрот

Answer: Леся Череванівна

Answer: Наталка Полтавка

Answer: Катря Гримач

Answer: Галя Ґудзь

ukrainian-language-and-literature


Question: «Батьком української повісті» називають

Answer: Івана Котляревського

Answer: Григорія Квітку-Основ’яненка

Answer: Пантелеймона Куліша

Answer: Панаса Мирного

Answer: Михайла Коцюбинського

ukrainian-language-and-literature


Question: «Чоловічок сей був у короткій старенькій свитині, у полотняних штанях, чоботи шкапові, попротоптувані — і пучки видно. Хіба по шаблі можна б догадуватися, що воно щось не просте: шабля аж горіла од золота; да й та на йому була мов чужа. І постать, і врода в його була зовсім не гетьманська», — це портрет

Answer: Кирила Тура

Answer: Івана Шрама

Answer: Якима Сомка

Answer: Матвія Гвинтовки

Answer: Івана Брюховецького

ukrainian-language-and-literature


Question: У Чигирині, Лисянці, Лебедині, Умані відбуваються події твору

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Мартин Боруля»

Answer: «Гайдамаки»

Answer: «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»

Answer: «Чорна рада»

ukrainian-language-and-literature


Question: Історія розбійника Василя Гнидки лягла в основу твору

Answer: Марка Вовчка

Answer: Василя Стефаника

Answer: Ольги Кобилянської

Answer: Панаса Мирного

Answer: Івана Нечуя-Левицького

ukrainian-language-and-literature


Question: «З серії кумедних подій виростає реальна і трагічна за своєю суттю картина життя селянства, яке потрапило з кріпосницького ярма у безвихідь нових пореформених відносин», — сказано про твір

Answer: «Чорна рада»

Answer: «Камінний хрест»

Answer: «Кайдашева сім’я»

Answer: «Маруся»

Answer: «Тіні забутих предків»

ukrainian-language-and-literature


Question:
Рядки

*Я на вбогім сумнім перелозі
 Буду сіять барвисті квітки,
 Буду сіять квітки на морозі,
 Буду лить на них сльози гіркі*

написано

Answer: Тарасом Шевченком

Answer: Іваном Котляревським

Answer: Максимом Рильським

Answer: Лесею Українкою

Answer: Миколою Вороним

ukrainian-language-and-literature


Question: Танець головного героя в сюжеті твору «Камінний хрест» є

Answer: кульмінацією

Answer: зав’язкою

Answer: розвитком дії

Answer: експозицією

Answer: розв’язкою

ukrainian-language-and-literature


Question: Паралель до казки про курочку рябу наявна в творі

Answer: «Чари ночі»

Answer: «Пісня про рушник»

Answer: «Лебеді материнства»

Answer: «Українське альфреско»

Answer: «О земле втрачена, явися!..»

ukrainian-language-and-literature


Question: «Стану я, гляну я — скрізь поточки як дзвіночки, жайворон як золотий», — писав

Answer: Павло Тичина

Answer: Андрій Малишко

Answer: Максим Рильський

Answer: Володимир Сосюра

Answer: Богдан-Ігор Антонич

ukrainian-language-and-literature


Question: Біблійну оповідь про Каїна й Авеля нагадує конфлікт твору

Answer: «Три зозулі з поклоном»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Україна в огні»

Answer: «Маруся Чурай»

Answer: «Подвійне коло»

ukrainian-language-and-literature


Question: У царині пригодницького роману працював

Answer: Володимир Винниченко

Answer: Іван Багряний

Answer: Юрій Яновський

Answer: Микола Хвильовий

Answer: Олександр Довженко

ukrainian-language-and-literature


Question: «А взагалі батьки були нічого собі люди. Підходящі. За двадцять чотири роки спільного їхнього життя… послав їм Господь усього тільки сімнадцятеро дітей, бо вміли вони молитись Милосердному», — писав про своїх батьків

Answer: Микола Фітільов

Answer: Панас Рудченко

Answer: Іван Лозов’ягін

Answer: Олександр Кандиба

Answer: Павло Губенко

ukrainian-language-and-literature


Question: «Філологічним водевілем» назвав автор свій твір

Answer: «Стилет чи стилос?»

Answer: «Балада про соняшник»

Answer: «Зачарована Десна»

Answer: «Мина Мазайло»

Answer: «Я (Романтика)»

ukrainian-language-and-literature


Question: «Чомусь я часто, коли не щодня згадую про Сосницю і про вас усіх, особливо про батька і про Вас, моя рідна старенька мамо. Очевидно тому, що й сам уже сивий.., почав визирати в холодне чуже вікно — а чи не пливуть до мене в гості молоді літа деснянською водою на дубах», — писав про задум свого твору

Answer: Олександр Довженко

Answer: Юрій Яновський

Answer: Остап Вишня

Answer: Іван Багряний

Answer: Григір Тютюнник

ukrainian-language-and-literature


Question: У рядках «Із звичайного став незвичайним, став щедрим, багатим, багатшим за царів, королів!.. Наче напоєний чарами, тільки й жив він тепер своїми золотими видіннями, отими снопами, її красою, тільки й ждав, коли вийде з гауптвахти та знов гайне до своєї циганочки» йдеться про

Answer: Григорія Многогрішного

Answer: Сашка Діденка

Answer: Мусія Половця

Answer: Василя Кравчину

Answer: Степана Радченка

ukrainian-language-and-literature


Question: Образи «версальців» та «інсургентів» постійно фігурують у думках героя твору

Answer: «Україна в огні»

Answer: «Тигролови»

Answer: «Я (Романтика)»

Answer: «Подвійне коло»

Answer: «Місто»

ukrainian-language-and-literature


Question: Появу в кінці ХХ століття «нової літератури, іронічної, видовищної, котра пародіювала ідеологічні кліше, відроджувала форми барокової гри, озвучувала новий маскарад персонажів і ролей» пов’язують із

Answer: постмодернізмом

Answer: романтизмом

Answer: імпресіонізмом

Answer: неоромантизмом

Answer: експресіонізмом

ukrainian-language-and-literature


Question: На перший склад падає наголос у слові

Answer: жалюзі

Answer: чіткий

Answer: перепис

Answer: деякий

ukrainian-language-and-literature


Question: Літеру *и* на місці пропуску треба писати в усіх словах рядка

Answer: пр..буток, пр..крашений, пр..своїти

Answer: пр..бічник, пр..славний, пр..леглий

Answer: пр..ховати, пр..звище, пр..гріти

Answer: пр..подобний, пр..бій, пр..ваба

ukrainian-language-and-literature


Question: Спільнокореневим до слова «сонний» є

Answer: унісон

Answer: спросонку

Answer: соняшник

Answer: підсоння

ukrainian-language-and-literature


Question: Помилково вжито слово в рядку

Answer: відхилити пропозицію

Answer: давно знати друг друга

Answer: передплатити дві газети

Answer: довгостроковий проект

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно утворено форму слова у варіанті

Answer: їздити по понеділкам

Answer: вісім десятих кілограма

Answer: виголосить промову

Answer: задля спільної вигоди

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно побудовано речення

Answer: Князь Святослав був мудрим і хоробрим полководцем.

Answer: Козаки були озброєні пістолями й мушкетами.

Answer: Авторами стрілецьких пісень часто є невідомі поети й композитори.

Answer: У полон узяли двох генералів й один документ.

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Навесні ми часто блукали сонячними пагорбами поміж торішнім листям визбируючи перші *не/сміливі* фіалки, вдихали міцний і п’янкий дух землі. (2) А коли забуяв зеленню травень, заквітчав широкі, *не/приховані* від людського ока луги ромашками, усе наче потонуло в білому морі, якому *не/ має* кінця-краю. (3) Ковтаєш трепетний запах квітів, і тебе вабить кудись у *не/звідане*. (4) А згори ніжно припікає сонечко, у чистому прозорому небі — ні хмаринки, тільки лине […] пісня жайворонка.

У четвертому реченні пропущено слово

Answer: гамірна

Answer: чарівна

Answer: свавільна

Answer: нечутна

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Навесні ми часто блукали сонячними пагорбами поміж торішнім листям визбируючи перші *не/сміливі* фіалки, вдихали міцний і п’янкий дух землі. (2) А коли забуяв зеленню травень, заквітчав широкі, *не/приховані* від людського ока луги ромашками, усе наче потонуло в білому морі, якому *не/ має* кінця-краю. (3) Ковтаєш трепетний запах квітів, і тебе вабить кудись у *не/звідане*. (4) А згори ніжно припікає сонечко, у чистому прозорому небі — ні хмаринки, тільки лине […] пісня жайворонка.

Окремо в цьому тексті пишеться сполука слів

Answer: не/сміливі

Answer: не/приховані

Answer: не/має

Answer: не/звідане

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Навесні ми часто блукали сонячними пагорбами поміж торішнім листям визбируючи перші *не/сміливі* фіалки, вдихали міцний і п’янкий дух землі. (2) А коли забуяв зеленню травень, заквітчав широкі, *не/приховані* від людського ока луги ромашками, усе наче потонуло в білому морі, якому *не/ має* кінця-краю. (3) Ковтаєш трепетний запах квітів, і тебе вабить кудись у *не/звідане*. (4) А згори ніжно припікає сонечко, у чистому прозорому небі — ні хмаринки, тільки лине […] пісня жайворонка.

Простим є речення

Answer: перше

Answer: друге

Answer: третє

Answer: четверте

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст і виконайте завдання**

(1) Навесні ми часто блукали сонячними пагорбами поміж торішнім листям визбируючи перші *не/сміливі* фіалки, вдихали міцний і п’янкий дух землі. (2) А коли забуяв зеленню травень, заквітчав широкі, *не/приховані* від людського ока луги ромашками, усе наче потонуло в білому морі, якому *не/ має* кінця-краю. (3) Ковтаєш трепетний запах квітів, і тебе вабить кудись у *не/звідане*. (4) А згори ніжно припікає сонечко, у чистому прозорому небі — ні хмаринки, тільки лине […] пісня жайворонка.

Пунктуаційну помилку допущено в реченні

Answer: першому

Answer: другому

Answer: третьому

Answer: четвертому

ukrainian-language-and-literature


Question: Однакова кількість звуків і букв у всіх словах рядка

Answer: заїжджати, щирість, їстоньки

Answer: дзвонити, п’ятниць, український

Answer: йодистий, з’єднування, сьогодення

Answer: сприйнятий, щебечуть, джміль

Answer: висаджують, зозулястий, перемивають

ukrainian-language-and-literature


Question: Лексично неправильне словосполучення утворить слово «навичка» з прикметником

Answer: рухова

Answer: шкідлива

Answer: практична

Answer: граматична

Answer: життєва

ukrainian-language-and-literature


Question:
Прочитайте уривок. *З(1)поміж* українських архітекторів варто відзначити Івана Левинського. За *сорока(2)літню* діяльність ним були зведені сотні будівель *житлово(3)побутового* та громадського призначення. Усе, створене ним, дивує, бо до *будь(4)якої* праці він підходив *по(5)господарськи*.

Дефіс треба ставити на місці всіх цифр, ОКРІМ

Answer: з..поміж

Answer: сорока..літню

Answer: житлово..побутового

Answer: будь..якої

Answer: по..господарськи

ukrainian-language-and-literature


Question: М’який знак на місці пропуску НЕ треба писати в усіх словах рядка

Answer: лял..чин, кін..чик, щас..тя

Answer: совіс..тю, близ..ко, американ..ський

Answer: ковз..кий, камін..чик, сер..йозний

Answer: познач..мо, кин..мо, ріж..мо

Answer: л..лється, секретар.., пол..ський

ukrainian-language-and-literature


Question: Подвоєні літери треба писати в усіх словах рядка

Answer: радіст..ю, нездолáн..ий, зіл..я

Answer: зван..я, жовч..ю, розрізан..ий

Answer: завдан..я, велич..ю, старан..о

Answer: зроблен..ий, забут..я, с..авець

Answer: піч..ю, стоптан..ий, священ..е

ukrainian-language-and-literature


Question: Правильно утворено всі імена по батькові в рядку

Answer: Юрійович, Петрівна, Валерієвич

Answer: В’ячеславівна, Євгенович, Кузьмич

Answer: Святославович, Матвійович, Ігоревна

Answer: Іванівна, Іллінічна, Геннадійович

Answer: Арсенівна, Яківович, Романівна

ukrainian-language-and-literature


Question: Форми ступенів порівняння можна утворити від усіх прикметників рядка

Answer: кругленький, смачний, щирий

Answer: красивий, яскравий, лисий

Answer: широкий, гнідий, бадьорий

Answer: скромний, малий, солодкий

Answer: здоровенний, вигідний, злий

ukrainian-language-and-literature


Question: Граматично правильна відповідь на запитання «Котра година?»

Answer: дванадцять тридцять

Answer: половина дев’ятої

Answer: десять хвилин першої

Answer: без двадцяти десять

Answer: за п’ять одинадцята

ukrainian-language-and-literature


Question: Правильно вжито дієслівну форму в реченні

Answer: Чи ти дасиш мені олівець?

Answer: Стань у центрі кімнати.

Answer: Парламент ухвале це рішення.

Answer: Давай зустрінемся о шостій.

Answer: Ходімте на вулицю.

ukrainian-language-and-literature


Question: Неправильно вжито прийменник у реченні

Answer: Пожежа спалахнула через недотримання елементарних норм безпеки.

Answer: Уважно прочитайте інформацію про розмір ввізного мита.

Answer: Один з енергоблоків електростанції зупинили на вимогу екологів.

Answer: Школярі знову мають вимушені канікули із-за лютих морозів.

Answer: У нашій школі вже кілька років поспіль працює дебатний клуб.

ukrainian-language-and-literature


Question: Розділові знаки при передачі чужої мови правильно вжито в реченні

Answer: Літо в осені питає: де ти поділа журавлів.

Answer: До булави треба голови!, казали запорожці.

Answer: Ой казали, говорили по всім селі люди — «Та вже з того козаченька нічого не буде!»

Answer: «Опізнився, небораче, одказав земляк йому, хто кохав життя ледаче, непереливки тому».

Answer: «Дозвольте і мені, панове, річ держать!» — тут обізвалася Лисиця.

ukrainian-language-and-literature


Question: Відокремленим означенням можна замінити підрядне речення в рядку

Answer: Олесь, який плив поруч, допоміг мені вийти на берег.

Answer: Подвір’я затінює крислата яблуня, що росте під хатою.

Answer: Огірок, що зжовк на сонці, був дуже несмачний.

Answer: Думки, які роїлися в хлопцевій голові, не давали заснути.

Answer: Пасічник дав скуштувати меду, що пахнув липою.

ukrainian-language-and-literature


Question: Складнопідрядне речення з підрядним умови утвориться, якщо до частини «На цих вихідних ми обов’язково поїдемо до Києва…» додати

Answer: незважаючи на люті морози.

Answer: якщо купимо квитки на потяг.

Answer: бо вже скучили за рідним містом.

Answer: так що обов’язково відвідаємо Поділ.

Answer: щоб краще дізнатися історію столиці.

ukrainian-language-and-literature


Question:
**Прочитайте текст (**цифри в дужках позначають номери рядків**) і виконайте завдання**

**Вже треті півні проспівали...**

(1–4) Кожен народ має свої звичаї, сфокусовані на етнічну специфіку. Але останнім часом відбулася відчутна девальвація — потужні країни з міцним корінням традицій «нав’язали» нам свої обряди, котрі значною мірою відрізняються від наших.

(5–8) Нині ледве не в усьому світі символи року позначаються китайською демонологією. Літолік символізують то «дерев’яна мавпа», то «вогняний дракон», то «білий тигр». Натомість єдиний птах у цьому ряду — півень, один з найулюбленіших для українців пернатих.

(9–15) Аби не бути голослівним, згадаймо наші національні традиції. Ще до впровадження християнства наші пращури віддавали цій птасі особливу шану. Якщо в інших народів (зокрема й сусідів-слов’ян) приносили в жертву своїм богам велетенських тварин, а подекуди й людей, то наші дайбожичі на величні свята — лише півнів. Один з літописів засвідчив, що вої на чолі з київським князем Ігорем, пропливаючи на човнах повз Хортицю, зупинялися біля священного капища й залишали півня.

(16–19) Півень як жертва виступає в казках, скажімо, у добре відомій оповіді про Котика й Півника: «Несе мене Лиска за темнії ліси, за синєє море, за крутії гори», — плаче-голосить Півник. У казках відобразилась ідея жертовності заради вічності життя, підтримання усталеного порядку.

(20–25) Чим же заслужив таку шану пернатий? Наші пращури вірили, що півень слугує надійним оберегом у господарстві — «якщо його бракує, то обов’язково заведеться сатана». У дохристиянських віруваннях уважалося, що когут народився з «мертвого» яйця, і тому він, обранець сонячного бога, щодосвіта викликає денне світло. Саме з цією метою люди вважали за обов’язок тримати в господарстві цю провісну птаху.

(26–34) Українці вірили, що чорні сили правують од півночі й до півнячого співу. Щойно зачується кукурікання — зникає всяка нечисть. Не випадково зберігся давній звичай: коли зводили нову оселю, то перед уходинами до світлиці запускали на ніч когута. Це символізувало, що досвітковий півнячий голос вижене з помешкання нечисту силу, а відтак родина убезпечиться від усіляких негараздів. Тому не дивно, що фронтони на дахах прикрашали різьбленими оберегами цієї птахи; їх вишивали й на рушниках, котрі вивішували над вхідними дверима, а почасти й на покуті, бо, як мовить народна приказка, «без півня і хата глуха».

(35–39) Аж ніяк не всі знають, що чумаки, вирушаючи в Крим по сіль, обов’язково брали з собою й когута. Він не лише вважався охоронцем од нечистої сили, а й був своєрідним будильником, — як птаха проспівала, мандрівники тут же знімали намети й вирушали в дорогу. До речі, у давніші часи, коли не вистачало годинників, досвіток визначали за півнячим кукуріканням.

(40–44) Образ птахи трапляється і в дитячому фольклорі. Пам’ятаєте віршик: «Два півники, два півники горох молотили...»? У казках півень виступає не тільки добрим господарем, але й ревним охоронцем свого чада від підступної лисиці. Не випадково найпопулярнішою іграшкою були півники- свистунці, що їх повсюди в Україні виліплювали з глини народні майстри.

(45–51) Нарешті, півні вважаються своєрідними провісниками й синоптиками. Селяни знали: якщо когут часто кукурікає біля вікна, то це вірна прикмета, що хтось із домашніх помре; коли ж на порозі — прийдуть несподівані гості. На них варто чекати й тоді, коли домашній охоронець обійде довкіл хати та прокукурікає: у який бік спрямує дзьоба, звідтіля і з’являться погостювальники. За таких випадків приказували: «Якщо дорогий гість, то нехай тобі буде золотий хвіст, а якщо буде поганий гість, то нехай одпаде і той хвіст».

(52–56) Загалом, господарі намагались обзавестися домашнім охоронцем, щоб він мав доброчинне оперення, адже кольорова символіка багато важила в українській міфології. Щоби домашній охоронець приносив злагоду та добробут, господарі намагалися обзавестися півнем не будь-якого кольору, а певного оперення — переважно золотавого.

(57–60) Будемо сподіватися, півник і далі приноситиме нам щастя, бо щодосвіта голосисто оповіщатиме нас про народження світлого дня. Одна з народних загадок рече: «Двічі родився, ні разу не хрестився, а чорт його боїться». Так воно й буде!

*За В. Скуратівським, журнал «Берегиня»

600 слів*

Аргументами до думки про те, що півень є одним з найулюбленіших птахів українців, можна вважати всі судження, ОКРІМ

Answer: «Якщо в інших народів (зокрема й сусідів-слов’ян) приносили в жертву своїм богам велетенських тварин, а подекуди й людей, то наші дайбожичі на величні свята — лише півнів» (рядки 11–13).

Answer: «У казках півень виступає не тільки добрим господарем, але й ревним охоронцем свого чада від підступної лисиці» (рядки 41–43).

Answer: «Щоби домашній охоронець приносив злагоду та добробут, господарі намагалися обзавестися півнем не будь-якого кольору, а певного оперення — переважно золотавого» (рядки 54–56).

Answer: «…чумаки, вирушаючи в Крим по сіль, обов’язково брали з собою й когута» (рядки 35–36).

ukrainian-language-and-literature