Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Barcelona en Comú tornaria a guanyar les eleccions a la capital catalana amb un 16,2% dels vots, seguida d'ERC amb un 12,4%.
Ho recull el baròmetre municipal presentat aquest dilluns, el qual constata que els republicans perden la primera posició obtinguda al sondeig del mes de desembre.
En concret, el partit d'Alfred Bosch perd quatre punts respecte l'últim baròmetre, mentre que la formació d'Ada Colau passa del 16,3% al 16,2%.
Pel que fa a la resta de forces, el tercer partit més votat si ara se celebressin eleccions seria el PSC, amb un 6,1% dels vots (-3,2%), seguit del PDeCAT amb el 5,6% (-0,2%) i de Ciutadans amb el 5,2% (-1,2%).
Finalment, la CUP manté el 3,6% de la intenció de vot ja assolit al darrer baròmetre i el PP obté un 0,6% (-0,4%), mentre que un 35% dels veïns afirma que no sabria a qui votar si ara es celebressin eleccions.
D'altra banda, el sondeig recull que un 55% dels barcelonins creu que la gestió d'Ada Colau al capdavant de l'ajuntament és bona o molt bona.
La valoració que els veïns atorguen a la gestió del govern municipal és la més elevada des del 2002, i suposa un 3,4% més que el baròmetre del mes de desembre.
El portaveu del govern i primer tinent d'alcaldia, Gerardo Pisarello, ha celebrat els resultats respecte la intenció de vot i sobre l'aval a la gestió municipal assegurant que constaten que BComú és una força política "creïble i sòlida".
"Com està passant a altres ciutats del canvi, es veu com els nous ajuntaments han demostrat que es podia governar de forma eficient, i la ciutadania ho valora de manera molt clara", ha assegurat.
Pisarello ha contraposat els resultats positius de Colau al descens d'Esquerra i Ciutadans, afirmant que "la ciutadania no premia a aquells que polaritzen el debat polític".
A parer del primer tinent d'alcaldia, les formacions polítiques que s'han posicionat clarament a favor o en contra de la independència de Catalunya han estat implícitament penalitzades pels veïns de la ciutat.
"El baròmetre demostra que hi ha forces polítiques que no són convincents per a la ciutadania", ha afegit, vanagloriant-se del fet que BComú sí que ha mantingut el percentatge d'intenció de vot en comparació al desembre.
Pel que fa al 35% de veïns que afirmen que no sabrien quin partit votar si ara se celebressin eleccions, Pisarello també ho ha atribuït a les conseqüències de la política nacional.
Així, ha senyalat que "la ciutadania considera que és important arribar a una solució [sobre Catalunya i Espanya], però no hi ha cap prova empírica que digui que aquell que ofereix solucions polaritzant, acabi sent premiat".
Al mateix temps, també ha apuntat que part del percentatge d'indecisos correspon al fet que el sondeig es va fer entre el 4 i el 15 de juny –just després de la presa de possessió del nou govern de la Generalitat i del canvi a l'executiu espanyol-.
Colau i Trias, els més coneguts i valorats
Pel que fa a la puntuació dels líders polítics municipals, Ada Colau (BComú) i Xavier Trias (PDeCAT) se situen com els més ben valorats, tots dos amb una nota del 5,4.
Els segueix el republicà Alfred Bosch amb un 5,3, mentre que Jaume Collboni (PSC) obté un 5.
Al seu torn, els veïns suspenen Maria José Lecha (CUP) amb un 4,6, Carina Mejías (Cs) amb un 3,1 i Alberto Fernández Díaz (PP) amb un 2,7.
Finalment, en relació a la popularitat dels caps de llista dels grups municipals, a Ada Colau la coneixen el 97,5% dels enquestats, seguida de Xavier Trias, amb un 90,4% de popularitat entre els veïns.
Al seu torn, a Alberto Fernández Díaz el coneixen un 73,9% dels barcelonins, mentre que a Alfred Bosch i Jaume Collboni els identifiquen aproximadament la meitat dels enquestats (52,9% i 51,7%, respectivament).
En canvi, a Carina Mejías la coneixen un 27,1% dels consultats, i a Maria José Lecha només un 14,6%.

Response: Ada Colau guanyaria de nou les eleccions a Barcelona i ERC seria segona força, segons el baròmetre municipal.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El jutjat de primera instància número 1 de Girona ha decidit que l’exèrcit pugui participar al saló Expojove però manté el vet a l’uniforme militar.
La interlocutòria estima dues de les mesures cautelars que demanava el Ministeri de Defensa espanyol i permet que les forces armades puguin tenir estand al saló, que se celebrarà de l’11 al 14 d’abril.
A més, el jutge resol mantenir aquesta mesura cautelar fins que no hi hagi sentència.
És a dir, que es pot aplicar també en edicions posteriors a la del 2018.
Per contra, la interlocutòria sí que permet a l’organització ‘excloure la presència de personal uniformat a l’estand’.
La batllessa de Girona, Marta Madrenas, diu que la decisió del jutge els satisfà perquè dóna compliment al codi ètic de Fira de Girona i confia que l’exèrcit no participi al certamen.
Precisament, perquè les forces armades sempre han defensat la necessitat d’anar-hi amb uniforme, i no fer-ho seria ‘incongruent’ i –segons entén Madrenas- ‘aniria contra els seus principis’.
La interlocutòria, que signa el magistrat Joan Marsal, havia de resoldre sobre les tres mesures cautelars que sol·licitava el Ministeri de Defensa.
La primera, que les forces armades puguin participar al proper Expojove (que començarà la setmana vinent).
La segona, que aquesta decisió es faci extensiva als tres anys de veto.
I la tercera, que la Fundació Fira de Girona no pugui excloure la presència de soldats uniformats a l’estand.
El magistrat agrupa les dues primeres mesures cautelars perquè entén que són ‘les cares de la mateixa moneda’ i l’una és ‘conseqüència’ de l’altra.
Pel què fa a si els soldats poden o no vestir uniforme, però, la interlocutòria ho tracta a part, perquè entén que aquesta mesura, sobretot, es basa en la ‘discrepància’ a l’hora d’interpretar el codi ètic de la Fira.
El jutjat conclou que l’exèrcit pot participar a l’Expojove i fixa que aquesta mesura cautelar es mantingui fins que hi hagi sentència.
A l’hora de fonamentar-ho, la interlocutòria es basa, sobretot, en una qüestió de terminis.
Segons recull l’escrit, Fira de Girona no va aprovar les normes de participació als diferents certàmens que organitza fins al 26 d’abril del 2017.
És a dir, un mes després que s’hagués celebrat el darrer Expojove.
El jutjat recorda que, a l’hora de sancionar l’exèrcit, la Fira es va emparar en aquestes normes.
I que, per tant, ‘s’aplica al Ministeri de Defensa una clàusula sancionadora que es va redactar i publicar una vegada que el contracte ja s’havia consumat’.
A més, la interlocutòria subratlla que l’exèrcit no va saber que se li havia obert un expedient sancionador fins al 7 de març d’aquest any, quan va sol·licitar poder participar una altra vegada a l’Expojove.
En conseqüència, el jutjat estima la demanda de l’estat i anul·la de manera cautelar la sanció que s’havia imposat a les forces armades, permetent que puguin tornar a tenir estand.
A diferència del què va reclamar l’advocat de la Fira, la interlocutòria no restringeix la decisió a aquest 2018, sinó que l’allarga fins que hi hagi sentència.
Sabia que no podia dur uniforme
Pel què fa a l’uniforme, el jutjat de primera instància número 1 tomba la demanda que li feia el Ministeri de Defensa.
El magistrat entén que Fira de Girona pot vetar la vestimenta militar en base al seu codi ètic.
Unes normes que ja eren vigents per a l’edició de l’Expojove del 2017, i de les quals l’exèrcit n’estava al càrrec.
Precisament, la interlocutòria recorda que abans que se celebrés el certamen, ‘hi ha correus del març de 2017 en què la Fundació Fira de Girona informava el Ministeri de Defensa que la uniformitat militar conculcava el seu codi ètic’.
El magistrat no entra en el fons de la qüestió, però sí que argumenta que en cap moment l’exèrcit va manifestar el seu desacord amb aquesta interpretació ni va acudir als tribunals per denunciar-ho.
‘La inactivitat judicial del Ministeri de Defensa davant d’aquesta interpretació del codi ètic, que li era coneguda des de fa més d’un any, impedeix adoptar la mesura cautelar sol·licitada’, subratlla interlocutòria.
La decisió no és ferma i s’hi pot interposar recurs d’apel·lació davant l’Audiència de Girona en un termini de vint dies.

Response: El jutjat atén la petició del ministeri de Defensa sobre participar a la fira ExpoJove amb els militars no uniformats.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena ha decretat presó incondicional per a Jordi Turull, Josep Rull, Raül Romeva, Dolors Bassa i Carme Forcadell per risc de reiteració delictiva i per risc de fugida.
Tots cinc han comparegut aquest divendres al tribunal després que el jutge els cités per revisar la seva situació personal.
Tant la Fiscalia com VOX (acusació popular) havien sol·licitat que tots entressin a la presó i el jutge ha seguit el mateix criteri.
El jutge també havia citat Marta Rovira, que no ha comparegut i ha anunciat a través d'una carta que opta per marxar a l'estranger.
Aquest mateix divendres, Llarena els ha processat per rebel·lió i malversació (menys Forcadell, que només per rebel·lió).
Amb la decisió del jutge instructor, ja són nou els empresonats per la causa del procés.
L'empresonament de Jordi Turull -candidat a la presidència- complica la segona sessió del ple d'investidura prevista per dissabte.
jutge ja els ha processat per rebel·lió.
Finalment, i després d'un recés, ha comunicat la decisió a les parts aquesta tarda.
El magistrat s'ha alineat amb la Fiscalia i VOX i ha decidit que es donen elements suficient per decretar la seva entrada a la presó.
Amb la decisió del jutge instructor, ja són nou els empresonats per la causa del procés.
A banda dels empresonats, cal sumar-hi els que estan a l'estranger: Carles Puigdemont, Antoni Comin, Lluís Puig, Meritxell Serret, Clara Ponsatí, Anna Gabriel i ara també Marta Rovira.
Indicis "racionals i ferms"
El jutge considera que, un cop té pràcticament enllestida la instrucció, hi ha un "risc greu" de fugida i de reiteració delictiva ja que s'enfronten a un judici per rebel·lió.
Un delicte que pot arribar als 30 anys de presó.
Llarena ha comunicat aquest mateix divendres la interlocutòria on processa 25 dels 28 investigats (13 per rebel·lió), A partir d'aquest nou moment processal, el jutge creu que allò que al principi de la investigació "eren sospites" ara ja són "indicis racionals i ferms de la possible perpetració d'uns fets".
Creu també que queda acreditada la participació dels processats en tots ells i desconfia de les seves declaracions.
"No s'aprecia en la seva esfera psicològica interna un element potent que permeti apreciar que el respecte a les decisions de l'instructor sigui permanent", ha manifestat.
Tornen a la presó
Tots ells ja havien passat per la presó (en el cas de Forcadell només una nit).
De fet, tot tornen a les presons que ja coneixen: els homes a Estremera i les dones a Alcalà-Meco.
Els consellers destituïts Dolors Bassa, Raül Romeva, Jordi Turull i Josep Rull van ingressar a la presó el 2 de novembre per ordre de la jutgessa de l'Audiència Nacional Carmen Lamela.
Posteriorment, quan la causa va passar a mans del Suprem, el jutge instructor Pablo Llarena els va citar a declarar (4 de desembre) i va decretar llibertat sota fiança de 100.000 euros per a tots quatre (i va mantenir empresonats Oriol Junqueras, Joaquim Forn i els 'Jordis').
A banda dels consellers destituïts, l'expresidenta del Parlament, Carme Forcadell, també va passar la nit del 9 de novembre a la presó d'Alcalà-Meco mentre reunia els diners de la fiança imposada, en aquest cas, pel mateix jutge Llarena (150.000 euros).
La secretària general d'ERC, Marta Rovira, va ser la darrera en declarar al Suprem.
Ho va fer el 19 de febrer i el jutge li va imposar una fiança de 60.000 euros i l'obligació de comparèixer cada quinze dies al jutjat.
Aquest divendres, però, ha decidit no comparèixer i ha comunicat a través d'una carta que marxava a l'estranger.
Complicacions del ple
En el cas de Turull, la seva entrada a la presó complica el ple d'investidura previst per dissabte.
Turull és oficialment el candidat i, després del primer intent fallit, havia de sotmetre's a una segona votació 48 hores després.

Response: Llarena envia Turull, Forcadell, Romeva, Rull i Bassa a la presó. Els homes a Estremera i les dones a Alcalá-Meco.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
L’alcalde del Palau d’Anglesola, Francesc Balcells, va fer dimarts a la nit, la seva primera xerrada «El Palau, present i futur» (vídeo) on va fer balanç del que havia estat el primer mig any de govern municipal, amb les accions empreses per tirar endavant tant els grans projectes, com la resta de programa, i les expectatives pel que resta de mandat.
L’acte, que va omplir la sala d’actes de l’Edifici Sociocultural, fou presentat i moderat pel delegat de l’Agència Catalana de Notícies (ACN) a Ponent, Oriol Bosch.
També va recollir i donar a veu a les preguntes formulades pel veïns, tant prèviament per correu electrònic (més d’una dotzena) com qui ho va voler fer per escrit en el mateix acte.
Un acte que es va poder seguir en directe, en streaming, pel canal de Youtube de l’Ajuntament del Palau i on també es pot veure gravat.
Les quatre pedres
Balcells va atendre als mitjans de comunicació, abans de la xerrada, on va explicar en especial els quatre grans projectes de mandat (fent el símil a les quatre pedres que fan falta per assentar qualsevol projecte o estructura), la situació actual i les expectatives.
L’escola
La nova escola pública, que es situaria a tocar de l’actual del passeig de Sant Roc i amb la que es complementaria, és el gran projecte, juntament amb la Llar d’Infants.
Francesc Balcells va explicar que està tot a punt per tirar endavant, «entra en el primer plec de convenis», però la seva construcció està condicionada a la situació del país.
Sobretot a que s’aprovi el pressupost de la Generalitat i que no hi hagi eleccions.
També va dir que l’edifici de l’escola de la plaça de la Generalitat es destinaria a acollir entitats locals.
Llar d’infants
Annexa a la nova escola, encara que són dos projectes independents, és la construcció de la Llar d’infants que s’ha de fer amb el PUOSC, motiu pel qual Balcells va dir que ha d’estar enllestida en aquest mandat.
L’alcalde va recordar que el Palau és l’únic municipi del Pla d’Urgell que no té aquest equipament com a servei municipal.
I va considerar que és necessari per potenciar el creixement del poble.
Un creixement que va vincular a comptar amb bons equipaments i ja disposar d’una gran base social, amb 23 entitats (les dos últimes, la del Jovent i una d’Amics del Motor).
A més de disposar de superfície, tant per empreses i industria al polígon, a tocar de l’autovia, com per habitatges a les diverses zones urbanitzades del poble.
Residència
Un altre dels projectes grans és dins la Residència de Ca la Cileta, per la gent gran.
Balcells va elogiar la gestió del centre per part dels professionals que hi ha envers els seus usuaris, però va dir que cal replantejar la figura de gestió administrativa actual, una empresa de serveis municipal.
L’alcalde va explicar que si es vol que sigui plenament pública potser caldrà buscar la fórmula d’una fundació o quelcom similar, que doni més operativitat com potser accedir a subvencions, recuperar l’IVA o rebre donacions, que en el format actual no es possible.
També, com una actuació a fer tant aviat som sigui possible, hi ha la instal·lació d’un nou ascensor.
També va recordar que hi ha espai municipal per una possible ampliació del servei.
Passarel·la
El quart gran projecte és la construcció d’una passarel·la per a vianants i bicicletes que salvi l’autovia.
Va explicar que es un projecte que es fa en conjunt amb Mollerussa i que s’espera comptar amb la complicitat de la Casa Canal, dins dels seu projecte de potenciar les banquetes del Canal.
Va recordar que és una actuació que ha de comptar amb l’aprovació del que fins ara ha estat ministeri de Foment espanyol i que ja han començat a fer gestions.
Església
Preguntat per la situació de l’església parroquial, tancada per un ensorrament parcial d’un trebol, Balcells va dir que s’havien mogut administrativament.
Així, esperen que el Bisbat de Solsona, propietari i responsable de l’edifici, pugi rebre una «petita ajuda» de l’IEI.
També s’està insistint amb Cultura de la Generalitat, que ja ha ajudat a altres esglésies caigudes.
I el que seria una aportació importantíssima com és el 1,5% Cultural del Govern espanyol i que ja s’han iniciat tràmits.
Tot plegat, va dir, «per deixar l’església en condicions».
Transparència
Balcells va justificar la xerrada dins de la voluntat del grup de govern de transparència, d’explicar el que fan (també va repassar altres punts com la creació de comissions de treball, entre altres), escoltar les demandes dels veïns i, en la propera, retre comptes dels que s’ha fet.

Response: Francesc Balcells va fer la seva primera xerrada "El Palau, present i futur" on va exposar quatre grans reptes.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La indústria musical del directe ha celebrat aquest dimarts al vespre a la sala Barts de Barcelona els tradicionals Premis ARC, que s'han transformat en un reconeixement a un sector que ha treballat "intensament" per reactivar-se durant la pandèmia.
Entre els guardonats hi ha l'Associació de Sales de Concerts de Catalunya (ASACC), pels projectes Sala BCN i Sala TGN, que han impulsat la música en directe; l'Auditori de Girona per haver recol·locat la programació musical inicialment prevista abans de la Covid-19; l'Ajuntament de Barcelona per a transformar el BAM i la Música Mercè en un aparador de la música local; el Cruïlla XXS per la programació durant l'estiu; el periodista Jordi Bianciotto; o els Stay Homas per partida doble.
Els Premis ARC han volgut fer visible els artistes, empreses i entitats que han treballat per tirar endavant en una situació d’incertesa i en un context "crític i de crisi social i econòmica mundial".
La gala ha volgut donar visibilitat al sector i reivindicat l’esforç de creadors, artistes, grups de música, empreses i professionals de tot el sector musical que van omplir de continguts els mesos de confinament i que, posteriorment, han seguit treballant per a la represa de l’activitat durant la desescalada.
Durant la cerimònia, en què hi han actuat artistes com Blaumut, Ladilla Rusa, Mazoni i Aiala i que ha estat presentada pel músic i guionista Ferran Aixalà, també s'ha reconegut Ixent Sampietro d’Èxits Management & Produccions amb el reconeixement al mànager d'ARC que ha destacat per la seva tasca professional; Iban Orobitg d’OA2 Produccions amb el guardó al representant que ha destacat en l'organització d'esdeveniments; i Rosa Galbany de Taller de Músics i Xavi Pascual de Promo Arts Music com a promotor d'ARC que ha destacat en l'organització d'esdeveniments.
El premi a la trajectòria professional com a soci se l'ha endut Martín Pérez, responsable de Concert Studio.
Reivindicacions i urgències del sector
El president de l'Associació Professional de Representants, Promotors i Mànagers de Catalunya (ARC), Jordi Gratacós, constata a l'ACN que amb la situació actual era "difícil" plantejar uns guardons a l'ús, i per això han volgut reconvertir-los excepcionalment en uns "reconeixements" a tot el sector de la música en viu.
Un àmbit, aquest, que considera el més perjudicat per la covid-19 si més no quant a les limitacions a l'activitat.
Amb aquesta redefinició dels premis la gala ha servit també per expressar reivindicacions i urgències del sector en vistes a l'any 2021, i per "fer pedagogia" sobre la importància de la música, "percebuda a vegades com un esbarjo".
Gratacós reclama a les "estructures polítiques" que "s'adonin" del pes específic de la música en viu, i que no faltin les ajudes i "canvis legislatius" per protegir-la ara i en el futur.
El president de l'ARC recorda que els Ajuntaments són "els grans promotors" i a la vista del que ha passat enguany demana "canvis legislatius" i fins i tot "recuperar la idea de festes de pagament" perquè el 2021 no es repeteixi la mateixa situació.
I és que Gratacós augura que la crisi s'allargarà "més d'un any i de dos".
Per això reclama més "claredat" legislativa i una reestructuració general del sector, "de cap a peus".
"Després d'una gran crisi hem d'aprofitar i fer net", rebla.
Després de la gala Gratacós s'ha mostrat molt crític amb les institucions polítiques i culturals durant la crisi del coronavirus i ha remarcat que "la d'avui més que una nit de premis és una nit de reconeixements".
Visiblement preocupat també ha valorat la feina del sector cultural i l'ambició "per trobar solucions" en aquests moments excepcionals, on ha afirmat que la cultura "necessita replantejar els seus fonaments i planificar el futur de cap a peus".
"Necessitem i demanem un pla de viabilitat per al 2021.
Els de la música i les arts, abans que professionals, som amateurs, amants.
Ens estimem la feina, estem a punt per al futur", ha sentenciat.
Per la seva banda, els Stay Homas, triomfadors de la nit amb dos premis, han manifestat la sorpresa que ha estat el 2020 per a ells.
"Estem recollint un premi de música en un any on hi ha hagut menys música que mai", ha dit Guillem Boltó, un dels membres del grup.
"Sense suport de la gent no arribem enlloc i estem frisant perquè surtin mesures amb les quals puguem fer concerts com Déu mana", ha afegit.
Més de 40 anys gestionant música en directe
ARC és l’associació degana de professionals del sector de la indústria musical amb més antiguitat de l'Estat.
L'Associació Professional d’Agents, Promotors i Mànagers de Catalunya, amb 40 anys d'història, té associades més de 70 empreses del sector de la música en viu, que representen un 80% de les empreses del sector.
ARC coedita l’Anuari de la Música, des de fa 20 anys i és una referència pel sector i institucions.

Response: Els guardons dels Premis Arcs 2020 "reconeixen" les propostes que han treballat per reactivar el sector durant la pandèmia.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La recta final del judici de l'1-O ja està en marxa.
Les defenses, des de primera hora d'aquest dimarts, s'encarreguen de rebatre els arguments exposats la setmana passada per les acusacions.
El primer en parlar ha estat Andreu Van den Eynde, advocat d'Oriol Junqueras -considerat el "motor" de la rebel·lió per la Fiscalia- i Raül Romeva, que ha denunciat una "causa general" contra l'independentisme que neix el 2015 arran d'una ordre de la Fiscalia de l'Audiència Nacional prèvia a la declaració de sobirania del 9 de novembre d'aquell any, votada per Junts pel Sí i la CUP.
A partir d'aquí, "es comença a investigar el Govern de la Generalitat", ja a principis de 2016.
De fet, ha dit, aquest document és una “fantasia de màrqueting” utilitzat per les acusacions com a prova de càrrec.
"S'està investigant el moviment independentista", ha reflexionat Van den Eynde, que ha denunciat un "procés paral·lel" per part de la Fiscalia als marges de la norma i una "persecució" de les ideologies.
Van en Eynde ha indicat que els "drets fonamentals" estan en joc, especialment pel rol de les acusacions i també per la manera com s'ha investigat la causa, marcada per l'actuació de Daniel Baena, tinent coronel de la Guàrdia Civil que ha bastit el relat de l'acusació i a qui l'advocat ha situat al centre del seu discurs.
També ha negat la violència en la manifestació del 20 de setembre, una de les principals tesis que assenyalen les acusacions.
També s'ha referit a la causa oberta al jutjat número 13 de Barcelona, on hi ha processats fins a una trentena d'alts càrrecs de la Generalitat, i segons la qual no ha tingut accés cap dels advocats de les defenses, malgrat que les proves derivades per aquest jutjat al Suprem han servit a les acusacions.
Algunes d'aquestes proves, ha recalcat Van den Eynde, s'han obtingut de la "monitorització" generalitzada de l'Administració catalana, i ara els correus estan "en mans d'un diari".
"Hi ha hagut molt soroll, estridències i exageracions.
Un soroll de fons ensordidor que ens ha apartat de la melodia dels fets, que és on el tribunal pot anar a buscar què ha passat en aquesta sala", ha assenyalat l'advocat de l'exvicepresident i de l'exconseller d'Afers Exteriors.
Segons ell, la sentència servirà per situar els límits de l'acció política i la resposta "penal" a un parlament amb "diputats inviolables".
Les bases de l'acusació
El lletrat ha posat de manifest que hi ha un "desacord" en les bases de l'acusació, perquè la Fiscalia planteja la rebel·lió i l'Advocacia de l'Estat se centra en la sedició.
“La tesis és antitètica entre la Fiscalia i l’Advocacia de l’Estat.
I abans que comencin a parlar les defenses ja hi ha un desacord monumental entre les bases de l’acusació”, ha declarat.
De fet, l’advocat de Junqueras i Romeva ha avisat que la Fiscalia, més que ningú, hauria de ser “neutral”, i ha dit que “no estaria de més que es disculpés” per l’ús que ha fet del llenguatge, utilitzant paraules com “barricades”, “setge”, “atrinxerats” o “devastació”.
Segons Van den Eynde, els fiscals “tenen dos cotxes trencats i parlen d'apocalipsis, i quan parlen de terrat, és una teulada”.
"Ens costa trobar referències a la prova", ha afegit Van den Eynde, que també veu "difús" el paper dels Mossos en la presumpta rebel·lió.
Entre les omissions, ha indicat, hi ha els drets fonamentals i l'anomenada "última ràtio".
El que està en joc, ha dit, és la "resposta penal a la mobilització ciutadania", és a dir, el seu dret a manifestació, i ha avisat al Tribunal Suprem que allò que resolgui, “generarà dret”.
“No és un cas en què haguem d’anar a buscar precedents, és un cas que crearà el codi penal aplicable a la dissidència política", ha recordat.
Pel que fa a Vox, el seu paper és el de dotar d'un "marc ultra" a tota la causa, impregnada per l'extrema dreta.
A l'espera de les últimes paraules
Els lletrats disposen d'una hora per defensar cadascun dels acusats que patrocinen.
Això vol dir, per exemple, que Van den Eynde disposarà de dues hores per defensar Junqueras i Romeva, mentre que Jordi Pina, advocat de Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull, en tindrà tres.
Quan acabi el torn dels responsables de la defensa, els acusats tindran quinze minuts cadascun per a les últimes paraules abans que Manuel Marchena proclami el judici vist per a sentència.
Hauran estat quatre mesos de procés judicial que s'han barrejat amb eleccions al Congrés, a Europa i als municipis.

Response: Van den Eynde ha carregat en el seu informe contra les acusacions i la manera com s'ha fet la investigació.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Feia mesos que hi treballaven i avui, amb Àngels Chacón al capdavant, n’han fet la presentació pública.
Centrem es defineix com el “primer partit post-procés” que vol trencar la polarització i ocupar un espai polític de “centre” que consideren que ha quedat orfe.
Chacón, que fa uns dies va deixar la secretaria general del PDECat per a impulsar el nou projecte polític, encapçala aquest nou intent de refundació del vell espai convergent, esmicolat i transformat amb el procés.
Malgrat que el PDECat no va aconseguir obtenir representació en les darreres eleccions al parlament, els fundadors de Centrem estan convençuts que aquesta vegada sí que podran aglutinar prou electors per a ser presents a les institucions.
Però no serà fins a l’any vinent, en les eleccions municipals, que els entorns del PDECat, Convergents, Lliures i la Lliga Democràtica ho posaran a prova.
Fins llavors, transitaran cap a la nova marca, amb una primera parada clau, el 12 de març, amb el congrés fundacional.
Centrem aprovarà els seus estatuts, la ponència ideològica i una executiva encapçalada per Chacón.
Per facilitar el trànsit dels associats de tots aquests partits a Centrem, Chacón s’ha mostrat partidària de permetre temporalment la doble militància.
La clau serà què faran els batlles i les bases del PDECat, les més nombroses i que sustenten l’única marca del nou espai que té drets electorals.
Chacón prova d’arrossegar-los a Centrem en un moment especialment complicat econòmicament per al partit en què militen Artur Mas i Andreu Mas-Colell i que va fitxar Joana Ortega com a número dos per Barcelona.
El PDECat està pendent de resolucions judicials molt rellevants: l’Audiència de Barcelona ha de determinar si és successora de Convergència, com reclama el Palau de la Música al PDECat i Junts; el cas del 3% no s’ha resolt i el partit té oberta una disputa judicial amb JxCat per la marca Junts per Catalunya.
Chacón ha donat per fet que Mas no s’afiliarà al nou partit, que es quedarà al PDECat i reforçarà el seu perfil d’ex-president de la Generalitat.
Mas, de fet, tampoc va voler fer el pas a Junts quan es van constituir com a formació política, després d’haver fracassat en l’intent d’evitar el trencament definitiu del seu espai polític en dues sigles electoralment irreconciliables.
Centrem es fonamenta en un acord programàtic que era especialment difícil de sargir pel fet que aglutina sensibilitats autonomistes, federalistes i independentistes no partidaris de la unilateralitat.
Més fàcil, era, en canvi, l’acostament ideològic des del centredreta.
Precisament, tal com va explicar VilaWeb, la base de l’acord va ser el respecte a la legalitat i la premissa que qualsevol canvi “només pot fer-se en el marc i en compliment de l’ordenament jurídic”, cosa que podria incloure tant una tercera via dins del sistema autonòmic actual com un “referèndum sobre la independència o sobre l’encaix de Catalunya a Espanya”.
Chacón s’hi ha referit en la presentació que han fet de Centrem als mitjans al World Trade Center, i ha remarcat que Catalunya és una “nació que té el deure i el dret d’incrementar el seu autogovern”.
De fet, a la direcció del PDECat li incomodava que s’associés l’opció de Centrem amb sectors pròxims a Societat Civil Catalana pel fet que Josep Ramon Bosch, de la Lliga, va ser un dels fundadors de l’entitat espanyolista i també en fou president.
Fonts de la direcció del PDECat van assegurar a VilaWeb que Bosch no seria al nou partit, i l’aliança amb Convergents tampoc no implicarà que hi sigui Germà Gordó, investigat pel cas del 3%.
És una empresa complicada, però Chacón persisteix en l’intent de salvar un espai polític que fins ara ha naufragat sota unes noves sigles.
Per aconseguir-ho marca perfil propi.
Diu que es vol allunyar dels populismes “tant d’esquerres com de dretes” i defensarà la col·laboració público-privada.
Centrem neix amb un ull posat a Barcelona.
Els resultats a la capital catalana poden marcar el futur del partit en les pròximes municipals.
“Barcelona ha de tornar a ser aquesta ciutat viva, atractiva, referent per a moltes ciutats del món”, ha dit Chacón.

Response: Chacón presenta Centrem com el "primer partit postprocés" que aposta per una formació de "centre català el més ampli possible".


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
L’autora Maria Carme Roca ha guanyat el 51è Premi Prudenci Bertrana de novel·la amb l’obra El far.
El llibre arrenca amb una celebració familiar en què la Diana descobreix que ‘la seva mare no és qui sembla’.
A partir d’aquí comença una recerca pels secrets d’una possible infidelitat de la mare amb el seu tiet que porta la Diana als seus orígens, a l’illa de Buda del Delta de l’Ebre i al seu emblemàtic far que va caure el 1961.
Segons Roca, en El far també hi tenen un paper clau els morts que ‘intentaran parlar amb els vius’, perquè l’autora creu que moltes vegades aquells que ja no hi són ‘tenen moltes coses a dir’.
A la novel·la també hi ha un viatge en el temps des de finals del segle XIX, passant pel segle XX i fins al present.
Hi agafa especial rellevància el far de l’illa de Buda, que va caure la nit de Nadal de 1961, després que les onades el desfalquessin.
La guanyadora del premi ja compta amb una llarga trajectòria en el món editorial amb una cinquantena de llibres publicats en diferents gèneres com ara la narrativa curta, la literatura juvenil i infantil o l’assaig.
De tota manera, la barcelonina assegura estar especialitzada en el gènere de la novel·la històrica.
El premi Prudenci Bertrana està dotat en 30.000 euros.
‘No parlem d’esquerra o dreta, unionistes o independentistes, sinó que demana que el lector completi el llibre i hi projecti les coses que viu’, ha afegit.
Villatoro defensa que Maquiavel i Savonarola van ser ‘dues figures colossals i contradictòries’: ‘Un crema i l’altre creu que es pot canviar tot a través de la política’.
De fet, sosté que, d’acord amb l’assaig, es pot analitzar i situar cada polític al llarg de la història segons si es mou pels inputs d’un o de l’altre.
De fet, la primera idea per escriure-la li va donar el seu fill el 1990, quan tenia 2 anys i li va dir ‘Adéu papa, paperet’ i, posteriorment, li va proposar que escrivís una història sobre un home de paper.
D’aquí surt la novel·la juvenil en què una llibreria de Praga es veu abocada a tancar perquè els propietaris no tenen fills a qui deixar-la.
Davant del dilema, un ocell de paper ‘parla amb els millors llibres’ perquè ajudin els amos i aquests fan néixer un nen de paper que quan plora treu confeti.
Posteriorment aquest nen aprèn a fer papiroflèxia i es converteix en diferents objectes com un avió o un vaixell per viatjar per tot el món.
Folck és escriptor, dramaturg i actor i ja compta amb 28 novel·les publicades i ha guanyat nou premis literaris.
El premi Ramon Muntaner té una dotació de 6.000 euros.
L’esquerda entre el llenguatge i la realitat
El llenguatge ajuda a explicar la realitat o la buida.
Aquest és el rerefons de la poesia de Marc Rovira a Cap vespre, l’obra guanyadora del 41è premi Miquel de Palol.
Rovira ha explicat que el seu objectiu és atrapar el lector, que la seva poesia faci ‘d’esquer’ i que, a partir d’aquí, comenci a aprofundir en el significat dels versos.
El mateix títol de l’obra ja és una declaració d’intencions.
‘Cap vespre ja és una negació, nega una realitat que s’afirma i mostra la dualitat entre les paraules i les coses’, ha detallat.
Aquesta dualitat avança en els seus poemes i es va ‘corporitzant’ en diferents discursos sobre, per exemple, la vida, la relació entre ser adult i ‘la pàtria de l’ésser humà que és la infància’ o el sexe com a mitjà de comunicació més enllà de les paraules.
Marc Rovira és llicenciat en filologia catalana, hispànica i teoria de la literatura.
No és el primer premi que rep, el 2009 va guanyar el premi de poesia Amadeu Oller amb Passejant a l’ampit d’una parpella Maula i el 2014 es va endur el XXII Premi de poesia Talúries de l’IEI amb Els ocells de la llum.
A més, tradueix la poesia de Stéphane Mallarmé, tot un referent per a ell.
La cantautora Judit Nedderman s’ha emportat el premi Cerverí a la millor lletra de cançó editada del 2018 amb el tema No volem més cops.
La cançó fa referència a la repressió policíaca, especialment la que hi va haver durant l’1 d’octubre.
També està pensada per a altres operatius policíaques com el desallotjament de Plaça Catalunya del moviment 15M el 2011 o després de la vaga general del 2012.
Nedderman ja havia aconseguit altres premis al llarg de la seva carrera com ara un Premi Enderrock el 2016 o el de Millor Disc de 2016 organitzat per La Tornada.
El premi Cerverí de música està organitzat per la Fundació Prudenci Bertrana i Catalunya Ràdio i compta amb la col·laboració de Vilaweb i la revista Enderrock.

Response: Maria Carme Roca guanya el 51è Prudenci Bertrana; Vicenç Villatoro, el Carles Rahola i Jordi Folck, el Ramon Muntaner.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La renúncia del bisbe de Solsona, Xavier Novell, segueix aixecant polseguera.
El sector eclesiàstic critica "les formes" i segueix exigint a Novell que doni les explicacions pertinents.
"Molts el tenien com a referent, i ara deuen estar decebuts i patint, ha deixat a molta gent penjada", lamenta mossèn Fermí Manteca, membre del Fòrum Ondara i rector de Torà.
"Si hagués donat les explicacions pertinents no et quedaries així de descol·locat i no obriries la porta a tantes especulacions", opina mossèn Climent Capdevila, de l'Agrupació Parroquial de Mollerussa i rector consultor del Bisbat de Solsona.
"M'hauria agradat saber-ho en comunitat i no per la premsa", lamenta el mossèn de Mollerussa, Alfons Busto.
El Bisbat de Solsona va anunciar el passat 23 d'agost a través d'un comunicat que Xavier Novell havia presentat la seva renúncia al càrrec per motius "estrictament personals".
Una decisió, segons s'assegurava en el comunicat, que havia pres "després d'un període de reflexió, discerniment i oració", però no donava més detalls.
"Malauradament ho hem sabut per la premsa i després ho he pogut corroborar", explica a l'ACN mossèn Fermí Manteca, membre del grup d'opinió del Bisbat de Solsona, el Fòrum Ondara, i rector de Torà.
Tot i que el mateix mossèn reconeix que sovint divergia amb la manera de fer de Novell, creu que se li ha de retreure la seva manera de marxar.
"Com a mínim s'hauria d'haver reunit amb els capellans perquè oficialment seguim sense saber res", lamenta.
No ha estat l'únic religiós al qual Novell ha descol·locat.
"És una tristesa com ho ha fet, no m'ho esperava i crec que no s'ha gestionat gens bé", diu mossèn Jordi Orobitg, rector consultor del Bisbat.
"Respecto a la persona, ha decidit, però m'hauria agradat saber-ho en comunitat i no pels mitjans de comunicació", lamenta el mossèn de Mollerussa, Alfons Busto.
També mossèn Climent Capdevila, de l'Agrupació Parroquial de Mollerussa i rector consultor del Bisbat, opina que aquesta manca d'informació el que ha generat són més especulacions.
En aquest sentit, mossèn Eduard Ribera, membre també del Fòrum Ondara, assegura que malgrat que no li sap greu que plegui, "ho ha fet d'una forma poc humana i menys cristina".
"Per mi ha deixat la gent penjada", diu.
També des de l'Associació d'Amics de mossèn Huguet, el seu president, Ramon Segués, segueix amb incredulitat el succeït: "Sap molt greu que plegui sense donar explicacions, deixant a treballadors i gent propera a ell d'aquesta manera".
Considera que hauria d'haver donat explicacions, tot i que creu que "ara és cada cop més complicat que ho faci".
Renúncia com a bisbe, però no com a sacerdot
Novell va presentar la seva renúncia a Roma d'acord amb el cànon 401/2 del Codi de Dret Canònic, que se sol aplicar quan hi ha una situació greu o malaltia.
Segons aclareix mossèn Manteca deixa de ser bisbe, però es manté com a capellà.
Per a deixar de ser-ho hauria de presentar una sol·licitud de reducció a estat laïcal, un fet que el dispensaria del celibat i l'obediència.
Ni els religiosos consultats ni el mateix bisbat, però, tenen constància que Novell hagi iniciat a hores d'ara cap tràmit en aquest sentit.
Exclusiva
Novell es va reunir diverses vegades amb el Papa abans de renunciar
El bisbe emèrit de Solsona ha assegurat que la Santa Seu li va ordenar no donar explicacions mentre s'alcen veus diocesanes que apunten a una "possessió demoníaca" i aconsellen "exorcitzar-lo"
ESGLÉSIA
Novell va plegar de bisbe de Solsona per una relació sentimental amb una surienca
L'exprelat està aparellat amb una escriptora del Bages divorciada, mare i especialitzada en temes eròtics i satànics, fet que fa més gran encara la "perplexitat" en entorns eclesials
Església
El silenci de l'Església davant del cas Novell clama al cel
Fins ara, ni la Conferència Episcopal, ni la Tarraconense ni el bisbat de Solsona han donat cap explicació sobre la renúncia del prelat
església
El bisbat de Solsona evita parlar de la relació sentimental de Novell i «prega» per ell
La diòcesi, administrada en aquests moments pel bisbe de Vic, Romà Casanova, assegura que no li correspon la corroboració de les informacions aparegudes

Response: Capellans de Solsona i de la Catalunya Central entomen la renúncia de Novell amb respecte, però demanen que doni explicacions.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La quantitat de residus a les platges de València després de la celebració de la nit de Sant Joan s'ha reduït un 14%, situant-se en 32.060 quilos de cendres, segons les primeres estimacions fetes per l'Ajuntament aquest dilluns, 24 de juny, i 29 tones de residus sòlids, una xifra que creix respecte al 2018 en vora un 4%.
Així ho explica el Diari la Veu.
Una vegada conclosos els treballs principals de neteja i recollida de residus a les platges de la ciutat per recuperar la seva imatge i el seu servei habitual, les celebracions de la nit de Sant Joan a València s'han saldat amb una reducció del 14% de la quantitat de cendres recollides, un lleuger augment dels residus arreplegats i un augment de la col·laboració ciutadana en haver fet un ús correcte de forma majoritària de les bosses distribuïdes per l'Ajuntament de València durant les hores prèvies a les celebracions, ha assenyalat el consistori en un comunicat.
Enguany els quilos de cendres arreplegats arriben, segons les primeres estimacions, fins als 32.060, més de cinc tones per davall de la quantitat real recollida l'any passat.
Les dades són així "gràcies a la conscienciació ciutadana per respectar les platges de l'entorn del Parc Natural de l'Albufera, on no estan permeses les fogueres i cada any es registra una reducció d'aquestes", ha ressaltat l'Ajuntament.
Enguany, aquesta disminució ha estat "notable" en passar de les més de 10 tones de cendres de l'any passat a les poc més de 2 enguany.
Per la seva part, a les platges urbanes les fogueres han deixat 30.000 quilos de cendres, per les 27.440 del 2018.
Pel que fa a la recollida de residus, enguany ha destacat l'augment de la col·laboració ciutadana.
D'una banda, s'han recollit al voltant de 6.400 envasos amb què la gent ha contribuït en la campanya "Ara Pots" de reciclatge d'envasos en les platges urbanes de la ciutat on es van repartir 2.500 tiquets per al sorteig d'una bici.
D'aquesta forma "la gent ha respost a l'entrega de bosses de reciclatge per part del consistori".
Enguany s'han recollit 29 tones de residus sòlids aproximadament, segons l'estimació realitzada, un 3,9% més que l'any passat.
La major part dels residus s'han arreplegat a les platges urbanes –vora 24.000 quilos–, mentre que a les del sud s'estima una lleugera reducció respecte a l'any passat –5,2 tones–, pels vora 5.000 quilos recollits en les darreres hores.
L'alcalde de València, Joan Ribó, ha agraït el treball de tot el personal municipal, de diversos serveis durant el dia d'ahir i el d'avui.
"Hi ha hagut un treball de coordinació eficient entre els diferents serveis municipals per a possibilitar que es restablirà de forma ràpida i eficaç l'ús normal de les platges i del passeig marítim a primera hora del matí".
Ribó també ha posat en valor el paper de tots els veïns que han col·laborat seguint les recomanacions indicades per l'Ajuntament.
El dispositiu iniciat a les 4 de la matinada per netejar totes les platges de la ciutat ha conclòs a les 9 del matí.
Hi han intervingut 226 treballadors municipals, sumant-se així a tots els que des d'ahir participaren en el repartiment de bosses, de llenya i en la neteja del passeig marítim.
A tots aquests se sumaran uns altres 34 operaris amb tres màquines per a netejar la zona d'arena i un camió recol·lector per a platges de caixa oberta que participaran en les tasques de repassada durant la jornada de demà.
Tot l'operatiu de neteja urbana i gestió de residus sòlids ha comptat amb un pressupost total de més de 38.000 euros.
Celebracions en àrea urbana
Pel que fa a les celebracions organitzades per comissions falleres i associacions veïnals als dos darrers caps de setmana, per a les quals es varen repartir 77 contenidors metàl·lics per a la recollida de cendres, s'estima que s'han arreplegat vora 6.000 quilos de cendres.
A més, s'han inspeccionat desenes de celebracions realitzades per tot el nucli urbà.
Un home cremat a Torrevella
Per altra banda, un home de 83 anys ha estat traslladat a l'Hospital General d'Alacant amb cremades i una intoxicació etílica després de caure en una foguera durant la celebració de la nit de Sant Joan a Torrevella (el Baix Segura), segons han informat des del Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU).

Response: Recullen 29 tones de residus a les platges de València després de la revetlla de Sant Joan.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Les 16 estacions d'esquí de Catalunya han generat els cinc últims anys de la crisi un impacte econòmic de 2.342 milions d'euros, dels quals, els 70% s'han quedat a les comarques de muntanya lleidatanes, segons un estudi elaborat per Esade i la Universitat Pompeu Fabra amb motiu de la presentació de la temporada 2015-2016.
El conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, ha presentat la temporada afirmant que el bon comportament de les estacions d'esquí del Pirineu català consolida l'estratègia del Govern de diversificar geogràficament la indústria turística a la vegada que ajuda a desestacionalitzar la temporada turística.
L'objectiu per aquesta temporada és augmentar un 7% el nombre d'esquiadors.
En l'acte de presentació també ha intervingut Xavier Nolla, president de l'Associació Catalana d'Estacions d'Esquí i Activitats de Muntanya (Acem), i Xavier Espasa, director de l'Agència Catalana de Turisme (ACT).
El conseller ha destacat que les 16 estacions d'esquí catalanes (10 d'esquí alpí i 6 d'esquí nòrdic, són els principals motors econòmics de desenvolupament de les comarques del Pirineu català i una ''peça clau'' a l'hora de potenciar el turimse de les comarques d'interior i de muntanya.
Nolla ha destacat que en aquesta temporada les 16 estacions d'esquí han invertit 13 milions d'euros, un milió més que el paquet d'inversions que es va registrar la temporada passada.
Aquesta inversió d'aquest any és la més elevada des de l'any 2010.
Del total d'inversions, 5,5 milions s'han destinat a la millora de pistes, accessos i màquines, 4,5 milions a producció de neu i 3 milions a remuntadors.
De les inversions realitzades aquesta temporada, 4,8 milions s'han desemborsat per part de les pistes de Girona i la resta, 8,2 milions s'han invertit a Lleida.
Tres instal·lacions obertes aquest cap de setmana
Nolla ha començat la seva intervenció dient que els gestors de les pistes d'esquí ''estan contentíssims'' per les nevades i el fred dels últims dies que ha permès que les pistes de Masella hagin pogut obrir aquest dimarts, La Molina que obrirà aquest divendres i les tres zones de Baqueira que obriran durant aquest cap de setmana.
La previsió és que el Pont de la Puríssima estiguin en funcionament les 16 estacions d esquí catalanes.
El president de la patronal de les pistes d'esquí catalanes ha recordat que aquestes més bones perspectives que tenen els empresaris del sector es basen tant per les previsions de fred que hi ha per a l'inici de la temporada com pel fet que aquest any ja s'han obert instal·lacions per les nevades de la tercera setmana de novembre, contràriament a l'any passat que la primera nevada va caure el 6 de desembre.
Un de les novetats d'aquest any és que les pistes de Tavascan obriran el 4 de desembre i suposa recuperar aquestes instal·lacions que la temporada passada van haver d'estar tancades per problemes en la infraestructura.
El preu de forfait en la gran majoria es manté i hi ha instal·lacions a 49 euros a Baqueira, 42 euros Masella i 41 euros La Molina però quan afegeixes les promocions i els descomptes que ha dissenyat cada instal·lació el preu mig baixa a la meitat, ha destacat Nolla.
Tot i això, entre l'any passat i aquest el preu s'ha intentat mantenir per aprofitar la millora de la situació econòmica i aconseguir arribar als 2 milions d'esquiadors que és el topall que es va obtenir abans de la crisi, segons ha explicat Nolla.
La presentació de la temporada 2015-2016 ha servit per presentar també l'estudi d'impacte econòmica de l'activitat de l'esquí al Pirineu català.
Entre les xifres presentades, Nolla ha destacat que per cada euro de despesa en forfet es genera una despesa de 6 euros.
A més, per cada lloc de treball que es contracte en un remuntador es generen 5 llocs de treballs més a la resta del sector.
Els últims cinc anys, coincidint en el període de crisi, l'activitat de l'esquí ha generat 2.342 milions d'euros, dels quals 1.645 milions s'han quedat a les comarques lleidatanes, el 70% del total, i 697 milions a les comarques gironines.
L'estudi indica que per cada euro de despesa en forfait es generen 12,37 euros en el conjunt del territori.
Felip Puig ha anunciat que el Govern destinarà 800.000 euros a reforçar la temporada amb una campanya de publicitat protagonitzada pel jugador de futbol Xavi Hernàndez i la nedadora i medallista olímpica Gemma Mengual.
El Govern ha fet una ''adaptació'' de la campanya de començament d'any 'Catalunya és casa teva'.

Response: Un estudi d'ESADE i la UPF destaca la importància de l'activitat de l'esquí al Pirineu català sobre l'impacte econòmic.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El batlle de Berga, Ivan Sànchez, ha avançat la seva intenció que els ciutadans de la capital berguedana puguin dir la seva sobre els Jocs Olímpics d’Hivern prevists el 2030.
“Si no ens fan una consulta oficial, la farem extraoficial”, ha dit.
D’aquesta manera, “sigui en una consulta feta des de la Generalitat, o des del territori, la gent del Berguedà ha de tenir dret a dir si vol Jocs Olímpics o no en vol”.
Sànchez ha lamentat que comarques com la seva, però també el Ripollès i el Solsonès, quedin excloses de la presa de decisions.
“D’entrada ho rebem amb sorpresa, perquè no es pot pensar que si es fan uns Jocs Olímpics al Pirineu no ens afectarà; és clar que ens afectarà”, ha exclamat el batlle.
“Només cal veure cada cap de setmana el trànsit al Ripollès i el Berguedà i tots els col·lapses que hi ha”, ha afegit.
Per Sànchez, si el govern català té clar que un projecte com els Jocs Olímpics afavorirà el país, no ha de tenir por de consultar la gent.
“Si el projecte dels Jocs ja genera dubtes, hi afegeixes més dubtes perquè no consultes part del territori afectat, ja no és que el projecte neixi coix, sinó que neix gairebé mort”, ha puntualitzat.
En aquest sentit, segons el batlle de Berga, és bàsic preguntar als veïns si volen un projecte d’aquestes característiques.
“La gent del Berguedà tindrà dret de decidir”, ha subratllat.
De moment, no hi ha més detalls sobre el com o el quan, ni tampoc si la consulta s’estendrà a tota la comarca.
D’altra banda, el conseller comarcal del Solsonès Joan Subirana ha assenyalat que la comarca no descartava una consulta com la que vol fer Berga, si bé primer s’hauria de discutir en el consell.
Encara que els Jocs no acabin tenint un impacte directe en el Solsonès, Subirana s’ha mostrat decebut que no se’ls pregunti i ha dit que els hauria agradat que com a mínim els demanessin l’opinió.
“Al Prepirineu ens sentim una mica en terra de ningú.”
Perquè, sigui com sigui, encara que els Jocs no se situïn en aquestes comarques, hi ha diverses actuacions relacionades que obliguen a destinar-hi recursos, com ara diverses infrastructures i o l’ajut per a revertir el despoblament que afecta la zona des de fa anys.
El president del Consell Comarcal del Ripollès, Joaquim Colomer, entén que cal que hi hagi un avantprojecte “molt clar” que digui què pot passar al territori i què no.
“Ara com ara, encara no ho hem vist ni ho tenim sobre la taula”, ha lamentat.
“Per poder opinar, i abans que es faci la votació, a mi m’agradarà saber què votarà la gent.”
Per Colomer, el projecte que hi hauria d’haver sobre la taula hauria d’especificar, entre més, on es faran les proves d’esquí, “si a la Vall d’Aran, a Masella o a la Vall de Núria”, i si “el patinatge sobre gel es farà a Barcelona o a Puigcerdà”.
Qüestions com aquestes s’haurien de tenir clares, ha dit.
A més, no vol que es prioritzi una millora d’infraestructures centralitzada, sinó que es “reparteixi joc”, cosa que hauria de revertir en l’economia de totes les comarques afectades.
Per la seva banda, el batlle de Ripoll, Jordi Munell, ha lamentat que el projecte dels Jocs Olímpics d’Hivern es comenci a allunyar del projecte inicial que s’havia presentat, el qual tenia el tren, una infrastructura clau, com a element vertebrador d’una iniciativa sostenible.
Munell diu que se senten decebuts perquè darrere hi ha molts sectors implicats, no solament el turisme, sinó també tots els que viuen de la muntanya, com els de lloguer de material d’esquí, per exemple.
“No ens han deixat ni tan sols l’opció d’opinar, de decidir ni de votar”, ha lamentat.

Response: El Berguedà vol tenir veu sobre el projecte dels Jocs Olímpics d’hivern 2030 que prepara el Govern català.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Els governs de Pedro Sánchez i de Quim Torra segueixen fent d'artificiers per desactivar la tensió del 21-D.
La jornada d'aquest dilluns ha estat farcida d'intercanvis de declaracions per aplanar el terreny i arribar a divendres amb una fotografia dels dos presidents donant-se la mà.
A banda i banda admeten que no servirà per res més que per visibilitzar que, malgrat la discrepància absoluta, els ponts no estan trencats.
Que l'epicentre de moltes decisions és Lledoners ho demostra els missatges que en els darrers dos dies han fet arribar el líder d'ERC, Oriol Junqueras, i el president de Junts per Catalunya, Jordi Sànchez.
A més de fer crides a la serenor i a les protestes pacífiques, han subratllat que les mobilitzacions han de poder ser compatibles amb una reunió del consell de ministres a Barcelona i una trobada entre presidents, una tesi que ha defensat també el socialista Miquel Iceta.
"És perfectament compatible la reunió del consell de ministres amb la mobilització de la gent que discrepa", ha dit el líder del PSC, que ha advertit Torra que si no es reuneix amb Sánchez això voldrà dir que "no vol diàleg".
Aquest escenari, ha dit Iceta, "afebliria" les relacions institucionals quan el que es pretén és, en paraules de la ministra de Política Territorial, Meritxell Batet, una "normalitat institucional".
Aquesta definició, però, en un context amb presos polítics -alguns d'ells en vaga de fam- i exiliats incomoda l'òrbita sobiranista, que segueix insistint que precisament és la repressió el primer element que situa la política catalana i espanyola en l'excepcionalitat.
Pedro Sánchez: "No es posen d'acord ni per la vaga de fam"
Precisament, enmig de l'intent dels dos governs per facilitar una reunió, ha estat Sánchez qui ha trencat la dinàmica de fugir de les declaracions altisonants.
L'estira-i-arronsa pel format: Moncloa només vol reunió entre presidents
Per part de la Generalitat, a més del president hi assistirien el vicepresident Pere Aragonès i la consellera de Presidència i portaveu, Elsa Artadi.
I és que la fórmula que segueix preferint la Moncloa és el d'una trobada entre presidents per no donar una imatge diferencial respecte a altres territoris.
Menys encara amb un PP i Ciutadans que assenyalen el simple fet de reunir-s'hi com una concessió a l'independentisme.
"No hi ha reunions de govern a govern ni cimeres, això es fa amb executius d'altres països, el format natural és que es faci entre els dos presidents", ha insistit Batet.
ERC ha criticat la data triada pel desembarcament del govern espanyol a Barcelona -just farà un any de les eleccions convocades sota el 155- i ha titllat Sánchez d'"irresponsable" per no afavorir un clima de diàleg.
Amb tot, la portaveu, Marta Vilalta, ha subscrit que es produeixi una reunió per parlar de la situació dels presos i del referèndum.
Miquel Iceta: "Faci la proposta que faci, la resposta negativa per part del Govern està preparada.
Jo no gastaria aquesta possibilitat"
Al mateix temps que s'han pronunciat a favor de la reunió entre presidents, tant JxCat com ERC han animat l'independentisme a mobilitzar-se per protestar per la reunió del consell de ministres a Barcelona, fet que els socialistes consideren un "error" si realment es pretén aprofitar la "finestra d'oportunitat".
Tot i això, ha estat el mateix Iceta qui ha defensat que Pedro Sánchez no hauria de fer en aquests moments una proposta concreta per resoldre el conflicte amb Catalunya: "Faci la proposta que faci, la resposta negativa per part del Govern està preparada.
Jo no gastaria aquesta possibilitat".
Si s'acaba finalment agendant, la reunió de Sánchez i Torra es faria divendres.
La nit de dijous, però, el president espanyol i alguns ministres podrien assistir a la gala de Foment del Treball.
El president de la Generalitat no ha confirmat per ara la seva assistència en un acte la fotografia del qual podria ser l'avantsala de la trobada de l'endemà.
A quatre dies pel 21-D res està tancat, però sí que es constata una modulació en les interpel·lacions entre els dos governs.
Hi ha massa elements en risc i dues legislatures en joc.

Response: La Moncloa situa la possible reunió amb la Generalitat en divendres però la deixa en mans de Torra.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El vice-president del govern i conseller d’Economia, Pere Aragonès, ha proposat que l’executiu abandoni la idea de les subvencions i pensi més en una entrada de capital conjunt per tal de tenir més capacitat d’incidència en les multinacionals.
En una entrevista a RAC1, ha posat d’exemple que el govern francès és propietari d’una part de Renault.
Un element que, segons Aragonès, condiciona les decisions de l’empresa.
‘Normalment quan una multinacional necessita una inversió financera molt gran, demana suport públic.
Ja que fem aportacions públiques hem de mirar que siguin molt més vinculants.
Abandonar la idea de la subvenció i pensar més en una entrada de capital conjunt per tenir capacitat d’incidència sobre la decisió de multinacionals, ja que demanen que hi hagi aportació pública’, ha defensat.
En aquest context, ha recordat que el govern, en els últims anys quinze anys, ha donat subvencions a Nissan per valor de 25 milions d’euros.
D’altra banda, el vice-president ha admès que és ‘molt difícil’ revertir la decisió de Nissan de tancar les tres plantes a Catalunya, però afegeix que ‘hi ha partit’ i que es lluitarà ‘fins a l’últim minut’.
‘El que no farem mai és renunciar’, ha dit.
Tot i ser conscients de les ‘dificultats’, Aragonès ha insistit que no es donaran per vençuts i que no abaixaran els braços.
I ha celebrat la unitat amb els agents socials més representatius, en referència al posicionament conjunt amb patronals i sindicats sobre el tancament de Nissan.
Sobre si el govern ha fet alguna cosa malament per no haver evitat la decisió de la multinacional nipona, Aragonès ha respost que ‘amb el temps es podrà veure quina decisió podia tenir una alternativa’ però ha remarcat que quan es prenen decisions ‘no es fa amb una bola de vidre sobre el futur’.
Per la seva banda, la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha parlat a Catalunya Ràdio sobre la possibilitat de nacionalitzar les plantes de Nissan, una proposta que ha posat sobre la taula alguns partits i sindicats com la CUP o la CGT.
Segons Chacon, la Generalitat no té marge ‘ni en els millors dels casos’ per nacionalitzar-les.
Ha dit que és una opció més i que no la descarta, tot i que l’ha qualificat ‘d’un xic demagògica’.
‘El que no faré és enganyar al conjunt de treballadors que ara es queden en situació de precarietat laboral’, ha dit la consellera, que ha insistit que és una ‘qüestió de pressupost’.
Chacón ha explicat que la setmana que ve es reunirà amb el govern espanyol per consensuar les pròximes accions a seguir després de l’anunci de la marca nipona d’abandonar les plantes catalanes.
Chacón ha admès que s’ha sentit enganyada per la direcció de Nissan i que així li va traslladar al president de la marca a Europa, Gianluca De Ficchy, quan ahir al matí li va traslladar personalment la decisió de marxar de Catalunya.
La consellera ha criticat que la multinacional japonesa no respongués als plans de competitivitat i d’ajudes que els governs català i espanyol li van fer arribar i que sumaven 100 milions d’euros o com en la darrera visita al Japó la direcció va deixar entreveure que la planta de pintures –que va comprometre a canvi d’un ERO a més de 600 treballadors- es faria.
La consellera ha reiterat que el govern no posarà ‘fàcil’ la marxa de l’empresa i lluitarà ‘fins al final’ perquè la decisió de Nissan sigui reversible.
En cas contrari, ha dit, farà que a la marca els surti ‘el màxim de car i difícil’ i ha apuntat, per exemple, a la possibilitat que hagin d’abonar un fons que serveixi per consolidar futures inversions.
‘Una empresa que ha estat tan deslleial amb els treballadors i les administracions no li pot sortir com si no passés res’, ha remarcat.
Chacón ha insistit que ara la prioritat és ‘intentar revertir’ l’anunci de la marca però ha dit que ‘és obvi’ que la Generalitat ha estat treballant amb ‘plans A,B i C’.
‘Sinó seríem uns irresponsables’, ha comentat.
Pel que fa les ajudes que ha rebut la marca, ha detallat que en els darrers 20 anys ha rebut 14 milions d’euros indirectes, per exemple en forma de bonificació d’interessos si demanaven préstecs, però també 18 milions d’euros directes.
Es tracta d’imports, com en tots els casos, vinculats a projectes concrets i que si la marca demostra que han estat per automatitzar la producció o treballar en un prototip, per exemple, es consideraran ‘ben utilitzats’ ja que ‘en el fons donen viabilitat i competitivitat’.

Response: El vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, defensa el model francès, amb una participació accionarial en els compromisos de les multinacionals.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La comissió gestora de Medinyà ha rebut "com un gerro d'aigua freda" el recurs d'inconstitucionalitat que el govern espanyol ha presentat al TC contra la creació del municipi.
La presidenta, Montse Garcia, admet que, amb la llei espanyola a la mà, no compleixen "amb cap requisit" per constituir-se com a nou poble.
"Però és que nosaltres no estem creant un municipi nou, estem restituint una condició que ja teníem fins el 1972", ha argumentat Garcia.
"Esperem que el TC entengui que és una situació excepcional", ha afegit la presidenta de la comissió gestora que assegura que, mentrestant, seguiran fent passos per constituir-se, de nou, municipi independent.
El Consell de Ministres d'aquest divendres ha aprovat presentar un recurs d'inconstitucionalitat contra la llei aprovada pel Parlament al juny per crear el municipi de Medinyà (Gironès) i, per tant, segregar-lo del terme municipal de Sant Julià de Ramis.
La raó que s'argumenta és que la norma catalana vulnera la Llei de Bases de Règim Local, que estableix que els nous municipis hauran de tenir, com a mínim, 5.000 habitants.
La impugnació no suposa una suspensió de la llei i això evita, de moment, que el municipi de Medinyà es quedi a la pràctica sense Ajuntament.
La comissió gestora de Medinyà ha rebut la decisió de l'estat espanyol de recórrer la llei catalana al TC "com un gerro d'aigua freda".
"Fa molt temps que treballem molt per aconseguir restituir el municipi i obrint un nou camí, que ara en arribi això ens deixa en una situació com incerta", ha afirmat la presidenta de la comissió, Montse Garcia.
La presidenta sosté que amb l'aprovació de la llei del Parlament, Medinyà "és municipi amb totes les de la llei" i, per això, han anat fent tots els passos per constituir-se com a tal.
"La comissió bilateral encara no s'havia pronunciat i l'arribada del recurs es ha sobtat, tot i que sabíem que el termini acabava el dia 15", ha explicat Garcia que celebra, però, que la presentació del recurs no suspengui la llei.
"Això ens permet continuar treballant, no ens atura com a municipi, ens hem d'acabar de separar de Medinyà i podem continuar fent passos", ha detallat.
Medinyà sabia que no compleix amb els requisits que fixa la legislació espanyola per constituir-se com a nou municipi però Garcia defensa que és una situació excepcional.
"Demanem la restitució del municipi, no estem creant-ne un de nou", ha afirmat.
A més, Medinyà compta amb el suport del municipi de qui s'independitza, Sant Julià de Ramis.
El seu alcalde, Marc Puigtió, ja ha anunciat que aniran de la mà amb Medinyà i la Generalitat fins que la segregació sigui una realitat.
De moment, han convocat un ple extraordinari per dissabte a les sis de la tarda per donar suport a la llei aprovada pel Parlament de Catalunya.
A més, diumenge la consellera de Governació, Meritxell Borràs, es reunirà amb la comissió gestora de Medinyà per traslladar-los el suport del Govern arran del recurs.
Passos per crear el municipi
El passat mes de juny, el Parlament va aprovar la llei per a la segregació de Medinyà amb 118 vots a favor i vuit en contra.
Aquest era el pas clau perquè Medinyà pogués iniciar oficialment el procés per convertir-se en el 222è municipi de la demarcació de Girona.
Medinyà es va integrar a Sant Julià de Ramis el 1972 seguint una normativa franquista.
Actualment té 890 veïns i el moviment per separar-se de Sant Julià de Ramis feia molts anys que perseguia aquest objectiu.
Al gener es va celebrar l'acte de constitució de la comissió gestora que, des de llavors, fa les funcions d'ajuntament.
Per exemple, per a la setmana vinent hi ha previst un ple extraordinari.
Aquesta gestora es mantindrà fins al proper 2019, quan es tornin a convocar eleccions municipals i els veïns puguin votar i decidir els regidors de Medinyà.
La comissió gestiona el 25% del pressupost de Sant Julià de Ramis que aquest 2016 puja a 2.600.000 euros i funciona com una entitat municipal descentralitzada (EMD)
Encara hi ha alguns serrells pendents per acabar de tancar la segregació.
Per exemple, la comissió bilateral entre l'Estat i la Generalitat per debatre sobre la segregació encara ha de presentar les seves conclusions i també s'espera encara l'assignació d'un NIF per poder conformar-se com un nou municipi.

Response: El TC admet a tràmit el recurs de l'Estat contra la creació del municipi de Medinyà.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Malgrat que l’opinió majoritària dels ajuntaments socialistes de les comarques de la Catalunya Central és la de seguir les directrius del partit i no col·laborar en el referèndum si no té garanties legals, alguns batlles se n’han desmarcat per diferents motius.
És el cas de Vallbona d’Anoia (Anoia), on governa el PSC en coalició amb CiU i el grup Units per Vallbona-Veïns amb Veu.
La seva batllessa, Maribel Ferrer, ha admès a l’ACN que no es pot oposar al referèndum perquè ‘dins del govern guanyen els que hi estan a favor’ i, per tant, si fos necessari, cedirien locals municipals.
En el cas de Castellbell i el Vilar (Bages), la batllessa Montse Badia ha exposat que, donat el cas que el govern demani un local municipal per fer les votacions, el consistori ‘no hi posarà cap inconvenient’ i ‘seguirem el mateix procediment que fem amb qualsevol altra entitat que ens demana un espai’.
A les comarques centrals l’opinió majoritària dels batlles socialistes és de restar a l’espera que es convoqui oficialment el referèndum i, tot seguit, demanar un informe jurídic al secretari municipal per decidir quin marge d’actuació tenen els ajuntaments.
A Osona, el batlle de Masies de Voltregà i secretari dels socialistes a la comarca, Sergi Vilamala, ha assenyalat que en el moment que es convoqui oficialment el referèndum es demanaran informes al secretari municipal i al Consell de Garanties Estatutàries, tot i que ha expressat que no vol parlar sobre ‘casos hipotètics’.
Per la seva banda, la regidora de Manlleu, Marta Moreta, que està a l’equip de govern juntament amb ERC i MES, ha explicat que abans de fixar cap posició esperaran la convocatòria oficial i, tot seguit, demanaran un informe perquè dictamini si el referèndum té ‘conformitat amb la llei vigent’.
Des del Bages, el primer secretari del PSC al territori i batlle de Castellgalí, Cristòfol Gimeno, ha deixat clar que des del partit no donaran suport ‘a tot allò que no sigui legal’ i ha explicat que ‘no es pot posar contra les cordes segons quina gent’.
Amb tot, Gimeno ha afirmat que des del consistori prendran una determinació quan el govern ‘signi el decret de convocatòria’ perquè ‘fins ara l’únic que han fet és una comunicació mediàtica, però ni ells mateixos s’atreveixen a signar el decret de convocatòria’.
Per la seva banda, el batlle de Borredà (Berguedà), Joan Roma, ha explicat que un cop es convoqui formalment el referèndum demanaran un informe jurídic als tècnics del consistori i, si cal, ‘també ho demanarem a la Diputació de Barcelona’.
‘Hem d’estar segurs que qualsevol pas es faci amb tota la legalitat per protegir els funcionaris’, ha aclarit Roma.
A l’Anoia, el primer secretari dels socialistes i batlle d’Òdena, Francisco Guisado, ha dit que les directrius del partit ‘són clares’ i ha deixat clar que ‘no es pot tornar a repetir un 9-N, sinó que ha de ser un referèndum pactat i legal’.
‘Si la convocatòria té legalitat, farem el què ens toca com a administració, però si no és legal, no l’avalarem’, ha aclarit Guisado, que també expressat que si la convocatòria ‘no és legal’ el consistori no cedirà cap local municipal.
De la mateixa opinió són els batlles de Cabrera d’Anoia i Hostalets de Pierola, Salustià Monteagudo i Daniel Vendrell, que han assegurat que seguiran els criteris que dicti l’informe jurídic del secretari municipal.
Amb tot, hi ha dos consistoris del territori, el de Vallbona d’Anoia (Anoia) i el de Castellbell i el Vilar (Bages), que asseguren que no s’oposaran a la celebració del referèndum.
En el primer cas, la batllessa Maribel Ferrer, que governa juntament amb CiU i un grup independent, ha explicat a l’ACN que no es pot oposar al referèndum perquè ‘dins del govern guanyen els que hi estan a favor’.
En aquest sentit ha dit que, si fos necessari, cedirien locals municipals per fer les votacions.
Per la seva banda, la batllessa de Castellbell i el Vilar, Montse Badia, ha explicat que, en cas que el govern demani un local de propietat municipal per celebrar el referèndum ‘seguiríem el mateix procediment que fem qualsevol altra entitat que ens demana un espai i no hi posaríem cap inconvenient, però ens ho han de demanar prèviament’.
Tot i això, Badia ha expressat que en les comtesses electorals a Castellbell i el Vilar ‘sempre es fan servir espais propietat de la Generalitat on nosaltres no tenim competències’.

Response: L'alcaldessa socialista de Castellbell i l'alcaldessa socialista de Vallbona d’Anoia, disposades a cedir locals per al referèndum.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El vicepresident de la Generalitat i conseller d'Economia, Oriol Junqueras, ha valorat per primer cop aquest dilluns, en una entrevista a Rac1, les declaracions que el fins ara senador d'ERC Santi Vidal havia anat fent a diverses xerrades explicant que el Govern aconseguia dades fiscals il·legalment o que feia tractes amb estats no europeus i amb l'OTAN per quan Catalunya assoleixi la independència.
Junqueras, que ha negat que res del que assegurava Vidal sigui cert, ha considerat, a més, que l'exjutge "s'ha explicat molt malament", i ha evitat anar més enllà en la valoració de les seves paraules.
El que sí ha volgut és comparar com Vidal ha plegat de senador "assumint les seves responsabilitats" i, en canvi, "altres que han fet coses infinitament pitjors, no dimiteixen ni ningú els força a dimitir", apuntant a l'exministre i diputat Jorge Fernandez Díaz i al jutge i ex director de l'OAC, Daniel de Alfonso.
A més, Junqueras ha afirmat que no coneixia el contingut de les xerrades de l'exsenador, i ha volgut animar a que els organismes de protecció de dades investiguin la Generalitat si ho desitgen per deixar clar que no es comet cap irregularitat.
La dimissió de Santi Vidal es va produir en menys de 24 hores després de fer-se públiques les declaracions de les seves conferències.
Però cap dirigent d'ERC havia valorat els fets i la decisió del fins ara senador.
El primer a fer-ho ha estat el vicepresident del Govern i president d'ERC, Oriol Junqueras, i ho ha fet des dels estudis de Rac1.
Després de recordar que l'exjutge Santi Vidal ha estat "perseguit injustament per dedicar-se a l'estudi i redacció" d'una constitució catalana, Junqueras ha lamentat i ha admès que ara l'exsenador "s'ha explicat molt malament".
El vicepresident no ha volgut qualificar més les declaracions de Vidal, més enllà d'insistir que "no són certes", com ja havia apuntat la portaveu del Govern, Neus Munté, la setmana passada.
Amb tot, Junqueras ha intentat destacar que Vidal "ha reconegut" que no havia obrat bé i ha volgut posar en valor que "ha assumit la seva responsabilitat, personalment".
"En canvi, altra gent, havent fent coses infinitament pitjor, no ha dimitit, ningú els ha fet dimitir, i continuen fent de les seves", ha dit en referència a Fernández Díaz i De Alfonso, que segueixen un de diputat i presidint una comissió del Congrés i l'altre fent de jutge.
En aquest sentit, Junqueras ha denunciat la "diferent vara de mesurar" que assegura que s'aplica al Govern de Catalunya i a altres estaments, institucions o partits polítics.
"Ens mesuren molt diferent", ha dit.
Repassant els fets, Junqueras ha assegurat que no va ser ell qui va parlar amb Santi Vidal en fer-se públic el contingut de les seves xerrades, sinó qe ho va fer la secretària d'Organització d'ERC, Marta Rovira.
A més, el vicepresident afirma contundent que "no sabia" què era el qe anava explicant l'exsenador a les conferències.
"En tot cas, algú ens havia dit que potser s'expressava amb molt entusiasme", s'ha limitat a admetre.
Pel que fa a les acusacions concretes que feia Vidal, apuntant a la recollida il·legal de dades fiscals per part del Govern, a la creació de serveis de contraespionatge al sí dels Mossos, a la confecció de jutges independentistes i contraris al procés, o a les negociacions de la Generalitat amb països de fora d'Europa a qui demanar crèdits o pactes internacionals després d'assolir la independència, Junqueras no ha volgut "entrar al detall" de tots ells i simplement ha negat "que sigui cert" el que deia Vidal.
"Curt i ras: la Generalitat no ha comés il·legalitats", ha sentenciat.
Tot i això, ha reconegut que la Generalitat "té dades fiscals dels catalans", però només aquelles "que són legals" i que corresponen a la feina que fa la Generalitat en matèria tributària.
De fet, ha volgut animar els estaments que ho desitgin a esbrinar i investigar el Govern per comprovar que no s'està cometent cap irregularitat.
"Que investiguin el que vulguin.
Que vingui l'agencia de protecció de dades i faci l'auditoria del que vulgui.
Confiança plena en que el que fem, ho fem bé, que fem el que pertoca, i que ho fem sense donar excusa ni motiu perquè algú ens ho impedeixi fer", ha comentat.
I és que per a Junqueras, "que apliquin una vara de mesurar més curta al Govern és l'oportunitat per aprendre a fer-ho cada dia millor".

Response: Junqueras reitera que el que va dir l'exsenador d'ERC no és cert, i defensa que no ha comès cap il·legalitat.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
En la sessió fotogràfica per a la portada de El Periódico de Catalunya del 20-N, el candidat del PP, Jorge Fernández Díaz, ajuda a la cap de llista del PSC, Carme Chacón, a asseure's en un arbre.
A la imatge també hi són Duran, Coscubiela i Bosch.
Foto: ACN
Els cinc caps de llista catalans per a les eleccions del 20-N han invertit el matí d'aquest dissabte en la sessió fotogràfica per a la portada dels diaris que sortiran aquest diumenge.
En concret, El Periódico ha volgut recrear una cita distesa dels candidats amb deu ciutadans -subscriptors del rotatiu-, fent un cafè i conversant en la terrassa d'una plaça que podria ser de qualsevol municipi costaner.
L'aposta de El País ha donat tot el protagonisme a Chacón, Duran Lleida, Fernández Díaz, Bosch i Coscubiela, situant-los davant un fons completament blanc i sense cap artifici.
La jornada s'ha desenvolupat en un to distès entre els polítics i amb expectació per part dels mitjans de comunicació.
Gradualment han anat arribant els deu lectors subscriptors de El Periódico que també havien d'aparèixer a la fotografia amb els candidats.
Entre ells, cap dona.
Han parlat amb els polítics presents de l'actualitat i els han preguntat sobre la campanya.
"El millor de la campanya és que ja s'ha acabat", ha dit divertit Fernández Díaz.
Amb un to punyent, un dels assistents ha agraït que per un dia els candidats "es barregessin amb els del poble baix".
Una expressió que ha discutit per al·lusió Coscubiela "jo ara mateix vinc de comprar al Lidl", ha respost l'exlíder de CCOO a Catalunya.
"És que a mi ni m'ha donat temps a barrejar-me amb res ni ningú", ha afegit irònicament Bosch per també desvincular-se d'una suposada "elit" política que apuntava el lector.
Fernández Díaz, Coscubiela i Bosch han hagut d'esperar gairebé mitja hora abans de l'arribada dels altres dos caps de llista que faltaven: Josep Antoni Duran Lleida, que ja havia avisat i justificat que vindria una mica més tard, i la socialista Carme Chacón.
La ministra de Defensa ha aparegut amb un vestit jaqueta de color negre i amb semblant seriós després d'assistir al funeral de la mare del secretari d'organització i director de campanya del PSC, José Zaragoza.
Chacón ha saludat als seus companys de fotografia amb dos petons a cada galta.
I asseguts o bé drets -en el cas de Chacón- rere tres taules de bar, s'ha iniciat la sessió, on es volia que els candidats conversessin amb els seus possibles votants.
Una foto que volia mostrar "naturalitat", tot i que a les tasses no hi havia cafè.
I és que l'únic establiment de restauració que està a la plaça té màquina de cafè "però no és un bar", segons ha respost a una periodista un dels responsables del local.
Sortosament, al cap d'uns deu minuts han portat cafè, cosa que han agraït els protagonistes de la fotografia.
Julio Carbó, fotògraf de El Periódico, ha volgut aprofitar la presència d'un imponent arbre de tronc recargolat situat també a la plaça Prim per situar després els cinc candidats en solitari.
Jorge Fernández Díaz ha ajudat a Carme Chacón -que portava sabates de taló-, a enfilar-se a l'arbre, mentre que Joan Coscubiela ha demostrat el seu bon estat de forma i flexibilitat pujant-hi sense cap problema.
Uns minuts després, polítics, comitiva i mitjans es dirigien cap a la següent sessió fotogràfica.
Escenari neutre i sense artificis
A la cita de El País en un estudi fotogràfic del Poblenou, Duran i Fernández Díaz han estat dels primers en arribar.
Han aprofitat l'espera per repassar els diaris d'aquesta jornada de reflexió i veure la cobertura feta en els actes de tancament de campanya de cada partit.
Al cap de poc, i una vegada arribats tots els altres caps de llista, el fotògraf del diari Joan Sánchez ha començat a donar instruccions.
La primera de totes: que tots els candidats, excepte Chacón, es traguessin l'americana.
L'objectiu de la imatge, feta davant un fons completament blanc i exquisidament il·luminat, era mostrar els candidats sense artificis i sense res del fons que pogués destorbar l'atenció del lector.
Una manera simbòlica d'expressar a través de la imatge la situació actual, marcada per la contenció i la manca de necessitat d'elements superflus.
Una vegada finalitzada la sessió, la primera a marxar ha estat Chacón.
"Bona sort a tothom!", ha dit en veu alta la socialista.
"Me'n vaig perquè m'espera el meu fill", ha afegit mentre acabava de posar-se la jaqueta.
Tots s'han desitjat sort per al 20-N i s'han retirat per passar les darreres hores de jornada de reflexió descansant i estan una estona amb els seus.

Response: La terrassa d'una plaça de poble i un fons blanc, escenaris de la sessió fotogràfica dels candidats del 20-N.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
Unes 350 persones s'han manifestat aquest diumenge per rebutjar el projecte del dipòsit de residus industrials no perillosos que s'està construint al municipi de Riba-roja d'Ebre (Ribera d'Ebre) des de fa uns mesos.
Les plataformes Ribera Digna i Almatret Net, conjuntament amb alcaldes i veïns del territori, s'han concentrat a Móra La Nova i han marxat fins al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, ubicat a Móra d'Ebre, per demostrar la cohesió i l'oposició del territori, segons ha explicat el seu portaveu Àlex de la Guia.
En contraposició, més d'un centenar de veïns de Riba-roja d'Ebre també han protestat a les portes de l'Ajuntament per defensar el projecte.
Els partidaris asseguren que l'abocador suposarà una alternativa laboral i permetrà revertir la despoblació.
Els detractors del projecte de l'abocador de Riba-roja s'han concentrat aquest diumenge al matí al Pavelló d'Esports Municipal de Móra la Nova i, des d'aquest punt, han marxat uns dos quilòmetres fins al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, on s'ha llegit un manifest.
Durant la manifestació s'han cridat consignes contràries a la instal·lació del dipòsit de residus acompanyats de lemes com 'Prou agressions al territori', 'la brossa és una nosa' i 'més pagesia, menys porqueria'.
El portaveu de la Plataforma Ribera Digna, Àlex de la Guia, ha recordat que els alcaldes de la zona estan treballant amb un contenciós administratiu i que la Generalitat està revisant les llicències ambientals.
"Ens toca mobilitzar-nos per demostrar a les empreses i a l'alcalde de Riba-roja l'oposició del territori", ha defensat de la Guia.
En la manifestació hi han participat càrrecs electes com l'alcalde de la Torre de l'Espanyol, i portaveu dels batlles que s'oposen al projecte, Joan Juncà, i la presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, Gemma Carim.
Per la seva banda, Juncà ha subratllat que no estan en contra de la reindustrialització de la comarca, però ha assenyalat que volen un altre tipus de model.
"Un abocador no és una indústria, com s'està venent", ha argumentat.
Comparteix parer Carim, que ha afirmat que el dipòsit de residus és un "atemptat més" contra el territori.
"El desenvolupament de la comarca no passa per tenir més porqueria, que no ve ni tan sols de Catalunya; els abocadors són negocis per a uns quants, però no desenvolupen els pobles", ha denunciat la presidenta del Consell Comarcal.
Protesta dels veïns de Riba-roja en defensa de l'abocador
Més d'un centenar de veïns del municipi de Riba-roja d'Ebre s'han concentrat passades les dotze del migdia a les portes de l'Ajuntament i han llegit un manifestat per demanar que s'escolti la seva opinió.
Els veïns són partidaris del projecte perquè apunten que revertirà la despoblació que pateix la vila.
Segons l'alcalde, Antonio Suarez, viuen en un poble on ara mateix ja hi ha dos jubilats per cada persona que es troba en situació activa, i on enguany no es preveu cap naixement.
En aquest sentit, ha sostingut que Riba-roja és una de les zones del país amb un "fort" despoblament rural.
Des de la Plataforma Riba-roja Decideix han remarcat que els residus que s'hi emmagatzemaran no són perillosos.
La seva portaveu, Maria Torres, ha lamentat que el president Quim Torra hagi cancel·lat diverses reunions programades amb el moviment veïnal i ha acusat el Govern de vetar-los.
"Tenim clar que hi ha una trama política i econòmica, Riba-Roja ha de tenir la seva veu i lluitarem per no quedar silenciats", ha avisat Torres.
Les contraprestacions econòmiques del projecte
Per poder explotar durant 21 anys el dipòsit de residus i els centres de valorització, l'Ajuntament rebrà una inversió inicial d'uns 10 milions d'euros, amb mínims anuals de 240.000 euros els tres primers anys, i de 265.000 euros a patir del quart.
Els veïns també deixaran de pagar la taxa municipal de la brossa a partir d'enguany, i s'invertiran 4 milions d'euros en un vial d'accés al camí de Maials que convertirà aquesta via d'evacuació del Pla d'Emergències Nuclear (PENTA).
A més, generarà 44 llocs de treball.

Response: Unes 350 persones es manifesten a Riba-roja d'Ebre a favor i en contra de l'abocador de residus industrials no perillosos.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
La fiscal general de l'Estat, Dolores Delgado, ha decretat l'arxivament de les diligències incoades el 23 de març del 2020 a conseqüència d'una informació periodística referent a la situació d'algunes persones grans ingressades en residències.
La fiscalia del Tribunal Suprem va centralitzar la informació derivada de la intervenció de la Unitat Militar d'Emergències (UME) durant els primers moments de la crisi a les residències de l'estat espanyol i l'ha derivat a les fiscalies provincials perquè són les "úniques competents territorialment per qualsevol presa de decisió en relació amb la investigació dels fets que poguessin tenir una eventual rellevància penal".
Ha estat el cas de fiscalies provincials de Catalunya i Castella i Lleó.
El decret argumenta que el motiu de les diligències era "aplegar informació urgent i centralitzada en relació amb els fets coneguts a través d'una informació periodística difosa per l'emissora de ràdio Cadena Ser" on es feia referència al fet que en algunes residències de gent gran membres de l'exèrcit o de l'UME "havien detectat l'existència de persones grans, algunes malaltes, vivint en molt males condicions de salubritat".
L'escrit de la fiscalia, signat aquest dimarts, indica que la informació arribava "fins i tot a afirmar, citant fonts de Defensa, que hi ha escenes duríssimes en algunes residències, de gent gran morta als seus llits i el personal desaparegut".
El decret diu que la informació "no concretava, ni mínimament, la ubicació de les residències de gent gran on s'haurien produït els fets".
La fiscalia indica que es va decidir designar com instructor a un fiscal del Tribunal Suprem per aconseguir la "urgent obtenció i centralització de la informació que es pogués obtenir en la fase embrionària de la investigació".
Aquesta informació ha comportat l'obertura de diligències d'investigació a fiscalies provincials de Castella i Lleó i Catalunya com les de Valladolid i Manresa "perquè són competents per investigar l'eventual rellevància penal de determinats fets, una vegada s'ha pogut precisar on han passat".
Per aquest motiu les diligències de la Fiscalia General de l'Estat "han de ser arxivades sense perjudici de mantenir d'ara endavant i amb les fiscalies territorials investigadores el canal de comunicació previst", conclou l'escrit.
Investigació a partir de les informacions de l'exèrcit
La Fiscalia General de l'Estat va obrir una investigació sobre les morts d'ancians en algunes residències espanyoles que s'han fet públiques aquest dilluns.
El Ministeri de Defensa va corroborar el passat dilluns que membres de l'exèrcit van trobar cadàvers i residents en situacions “extremes” i males condicions de salubritat en diversos centres.
Davant d'aquesta situació “alarmant”, la Fiscalia va acordar obrir diligències d'investigació “per determinar la gravetat dels fets i la possible rellevança penal”.
Robles va afirmar que serien “implacables” i “contundents” amb el tracte que es doni a la gent gran en aquests centres.
En els últims dies, l’exèrcit ha intensificat la seva presència en aquests espais començant per la Comunitat de Madrid on van fer tasques de desinfecció i diumenge es va decidir que podrien actuar en qualsevol residència on fos necessari.
A més, a Madrid els efectius també es fan càrrec del trasllat de cadàvers a crematoris i cementiris.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
Set bones notícies sobre el coronavirus
Des de la força de la tecnologia fins als primers fruits del confinament: la cara més positiva de la pandèmia aquestes últimes hores
coronavirus
VÍDEO Com fer una mascareta casolana en tres senzills passos
Una xarxa de voluntaris de Terrassa ha elaborat un vídeo on s'explica el procediment en dos minuts
coronavirus
Així funciona l'app de Salut per controlar els símptomes del coronavirus
Permet fer un seguiment dels afectats, veure com evoluciona la pandèmia a Catalunya i prendre les millors decisions en cada moment
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: La Fiscalia arxiva les diligències que va iniciar i trasllada els casos de defuncions a residències a les fiscalies provincials.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
L’exposició ‘Puig i Cadafalch.
Arquitecte de Catalunya‘ és la més gran de les que s’han organitzat amb motiu de la commemoració de l’Any Puig i Cadafalch i s’acaba d’inaugurar al Museu d’Història de Catalunya.
Repassa les diverses facetes professionals i artístiques del personatge.
En destaca el paper com a arquitecte, però va més enllà per mostrar-ne també l’activitat com a urbanista, periodista, arqueòleg, estudiós de l’art, polític, governant, gestor cultural i periodista.
L’exposició, que permet de contemplar una selecció del seu fons personal, es podrà visitar fins al 15 d’abril.
El 2017 ha estat designat Any Josep Puig i Cadafalch per la Generalitat de Catalunya, en commemoració del 150è aniversari del seu naixement i el centenari del seu nomenament com a president de Catalunya des del govern de la Mancomunitat, primera forma d’autogovern català del segle XX.
Eduard Riu-Barrera, cocomissari de l’exposició, ha explicat que la mostra resumeix i condensa aquesta celebració.
‘És important de conèixer i examinar la seva trajectòria, que va començar la darrera dècada del segle XIX, s’allarga fins a mitjan anys cinquanta i travessa les grans convulsions europees i catalanes’, diu.
En aquesta línia, Mireia Freixa, cocomissària de l’exposició ‘Puig i Cadafalch.
Arquitecte de Catalunya’, destaca que era un personatge molt ric i que explica la història de Catalunya del 1892 fins al 1956, quan es va morir.
‘Són anys molt convulsos, en què va tenir un paper protagonista: va ser president de la Mancomunitat, va viure la dictadura de Primo de Rivera, la guerra de 1936-1939 i l’exili.
És tota una història de Catalunya que sorgeix a partir d’aquest personatge, que a més va ser un gran arquitecte i urbanista.’
El fil conductor de l’exposició és la seva biografia, de manera que en el recorregut es pot apreciar com es perfilen i combinen les diverses facetes durant el període històric complex i dramàtic que va viure.
A més, sempre va encarar la realitat amb una gran voluntat de superació i de servei públic.
Riu-Barrera remarca que la mostra vol ser una antologia de la seva figura i sortir del que s’havia fet fins ara.
Reconeix que la figura de Puig i Cadafalch s’havia relacionat bàsicament amb l’arquitectura, però la mostra també en destaca l’activitat com a urbanista, periodista, arqueòleg, estudiós de l’art, polític, governant i gestor cultural.
En el camp de l’obra arquitectònica, la mostra també fa èmfasi que la seva producció va més enllà de la més coneguda, adscrita al corrent modernista.
S’hi poden veure, per exemple, els treballs classicistes inscrits en el noucentisme, sobretot en l’aspecte urbanístic i de construcció d’una Barcelona moderna i capital, com els fets per l’Exposició de Montjuïc o la plaça de Catalunya.
Obres i peces destacades
L’obra que s’exposa és bàsicament de Puig i Cadafalch, sobretot de treballs en arquitectura i materials relacionats amb les creacions en què ell va intervenir.
Entre les obres i els espais de l’exposició, es destaca la reconstrucció de l’estudi i el despatx personal de Josep Puig i Cadafalch, que ocupa la zona central de l’espai expositiu.
A més del mobiliari, s’hi han pogut incorporar alguns dels seus estris de treball personals.
Un gruix important de peces són materials gràfics de la seva obra arquitectònica i urbanística, des dels inicis fins al final de la seva vida.
En aquest sentit, es destaquen els dibuixos arquitectònics, de gran bellesa i interès, que procedeixen majoritàriament del seu arxiu personal.
D’aquest fons, hi ha un nombre important de peces que o bé no havien estat mai mostrades o bé només s’havien pogut veure fa trenta anys a Barcelona, en l’exposició precedent més important feta sobre l’obra arquitectònica de l’autor.
La mostra també inclou una tapa de claveguera de Mataró que ell mateix va dissenyar; mobles i objectes de la taverna dels Quatre Gats, de la Casa Ametller i de la Casa de les Punxes; i fins i tot troballes del jaciment d’Empúries.
S’hi exposa així mateix documentació política força desconeguda, com ara les amenaces de mort rebudes des de posicions polítiques contràries, les mostres dels contactes internacionals que la Mancomunitat maldava per establir amb les nacions europees lliures i els escrits relacionats amb els conflictes que va mantenir amb Eugeni d’Ors.

Response: El 2017 ha estat designat Any Puig i Cadafalch per la Generalitat en commemoració del 150è aniversari del seu naixement.


Instruction: Analitza el següent text i resumeix-lo en una frase.

Context:
El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, espera que les mesures en vigor des d'aquest dilluns a la Comunitat de Madrid funcionin, però diu que estan "preparats" per a "altres escenaris, si fos necessari".
Durant la roda de premsa posterior a la reunió entre les dues administracions, Sánchez ha anunciat que posarà a disposició de la comunitat efectius de les Forces Armades, cossos policials i rastrejadors per fer front a la situació actual i ha fet una crida a la "unitat", abandonant "lluites partidistes".
Sánchez ha admès que el país es troba immers en la "segona onada" de la pandèmia i ha demanat col.laboració a la ciutadania.
Ayuso, per la seva banda, ha reivindicat una llei orgànica per a pandèmies que serveixi de "paraigua" a les CCAA i ha atribuït a la idiosincràsia de la comunitat la situació que pateix.
Després de dues hores de reunió, els dos presidents han fet una roda conjunta per detallar els acords a què han arribat per frenar l'expansió del virus a la comunitat i entre els quals hi ha la creació d'un Grup Covid-19 per coordinar les mesures.
En aquest sentit, Sánchez ha donat ple suport a les actuacions impulsades per la comunitat i ha dit que espera, "de tot cor", que siguin efectives, però ha dit que estan "preparats" per si fes falta afrontar altres "escenaris".
El president del govern espanyol ha demanat unitat i deixar de banda les lluites "partidistes" i ha dit que no ha ofert l'estat d'alarma perquè ja ho va oferir a tots els presidents autonòmics.
En relació a això, ha dit que el confinament total no és l'única eina disponible i que en el seu moment es va adoptar per frenar el contagi entre els col·lectius més vulnerables.
També ha dit que posarà a disposició tots els recursos que necessiti la comunitat en relació a personal per fer rastrejos, efectius policials i de les Forces Armades.
Les xifres, però, es decidiran en el marc del grup de treball, que es reunirà aquesta mateixa tarda.
Pla "especial" per a Madrid
Sánchez ha admès que les característiques de Madrid obliguen a crear un pla "especial" per fer front a la segona onada de la pandèmia.
"Venim a ajudar i com a president li he dit que podrem aportar els mitjans que el govern autonòmic consideri necessaris per doblegar la corba", ha insistit.
"La pandèmia és seriosa, no és un joc i estem davant d'una segon onada amb característiques diferents", ha afegit.
En aquest sentit, ha admès que s'acosten "unes setmanes complicades" però s'ha mostrat convençut que "units" ho aconseguiran.
Per la seva banda, Ayuso ha celebrat que finalment la reunió s'hagi produït i ha afirmat que "només amb accions conjuntes amb un paraigua nacional podrem combatre la situació".
"Madrid té des del març la seva pròpia estratègia però sense el paraigua és impossible perquè hi ha àmbits en què no tenim competències", ha insistit.
Llei orgànica per a pandèmies
La presidenta de la Comunitat de Madrid s'ha mostrat convençuda que les mesures que han entrar en vigor aquest dilluns tindran resultats en les properes dues setmanes i ha dit que treballaran per elaborar una llei orgànica per lluitar contra pandèmies.
També ha demanat que es facin testos a les persones que entrin a la capital a través de Barajas per "protegir-nos" i una estratègia de mobilitat a nivell estatal.
La falta de personal mèdic
Ayuso també s'ha mostrat preocupada per la falta de metges i personal d'infermeria i ha dit que és un problema a què s'enfronten totes les CCAA.
A més, ha fet una crida a la "solidaritat" ciutadana i a complir les quarantenes.
"No podem tirar per la borda tot el que hem aconseguit", ha dit.
En aquest sentit, ha insistit en la importància d'evitar de totes totes un confinament total o aplicar l'estat d'alarma, que ha qualificat de "mort" per a la comunitat.
"Hem d'aprendre a conviure amb el virus", ha afegit.
Amb tot, Ayuso ha dit estar convençuda que si apliquen "amb fermesa" aquest pla, "hi haurà resultats aviat i no caldran altres escenaris".
Sense crítiques per la situació actual
Ni Sánchez ni Ayuso han volgut entomar un 'mea culpa' per la situació de l'epidèmia a la comunitat.
Per la seva banda, Ayuso ha assegurat que des del mes de març el govern regional no ha parat de treballar, tot i que ha admès que sempre es pot fer més.
Sánchez, per la seva banda, ha dit que la disposició del govern espanyol és "total" i que "qui vulgui veure confrontació, se n'anirà amb les mans buides".
"Estem aquí per ajudar perquè tenim com a únic objectiu defensar la salut pública", ha dit.
A més, el president espanyol ha dit que la segona onada està afectant tot Europa i que, a diferència del mes de març, ara s'està "detectant més".
"El mes de març detectaven un cas de cada deu i ara un mínim de sis de cada deu", ha recordat.

Response: Un grup de treball, la resposta de Sánchez i Ayuso a la greu situació de Madrid davant la segona onada.