Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El debat obert a Barcelona sobre la massificació turística també ha arribat a la síndica de greuges de la capital catalana, Maria Assumpció Vilà.
La defensora dels barcelonins ha vist el 2016 com es disparaven les queixes sobre el turisme, bàsicament pel lloc web que va posar en marxa el govern d'Ada Colau per delatar els pisos turístics il·legals.
No es descarta que com a mínim una part siguin dels propietaris.
Durant l'any passat va rebre 123 queixes sobre turisme, quan en tot el 2015 van ser-ne 28.
En total, l'any passat, el primer sencer del govern de Colau, la síndica va realitzar 3.344 actuacions, de les quals 1.735 van ser consultes i assessoraments legals i 1.609 queixes, amb un lleu repunt d'aquestes últimes en relació a l'any anterior.
Per àmbits, en els primers llocs de les reclamacions dels barcelonins hi ha el transport públic i la mobilitat (232 queixes), l'activitat econòmica (200, entre les quals hi ha les de turisme), medi ambient (152, on hi ha el soroll), serveis socials (150) i l'habitatge (137).
En el de l'emergència social –com els desnonaments-, ha notat un descens de queixes perquè ara hi ha "més solucions".
La síndica té dues demandes per a l'Ajuntament en l'àmbit de la seguretat.
D'entrada, que s'ampliï la plantilla de la Guàrdia Urbana, ja que ha avisat del fet que hi ha "desatenció" a la ciutadania, ja que ha rebut denúncies de persones que truquen la policia barcelonina de nit per soroll o aldarulls al carrer però no hi acudeix perquè "els diuen que tenen coses més importants a fer".
La policia no va acudir a un cas de violència masclista
La manca de resposta de la Urbana se sol donar en trucades nocturnes per soroll, però Vilà també ha explicat el cas d'una comunitat de veïns de Nou Barris que va denunciar que cap cos policial va fer acte de presència davant d'un cas de violència masclista després d'alertar el telèfon 112.
Segons Vilà, que fa pocs dies ha rebut la resposta municipal, existeix un protocol d'actuació per aquests casos, però "semblar ser que hi va haver un error de la trucada", si bé no ha pogut aclarir si de qui la va fer o de la tramitació posterior.
Fonts municipals han detallat a l'agència Europa Press que la trucada va ser directament transferida als Mossos d'Esquadra, per la qual cosa la Urbana no va arribar a tenir coneixement del cas, que corresponia a la policia catalana.
Han afegit que els Mossos col·laboren amb la policia barcelonina, cos que treballa amb la Regidoria de Feminismes i LGTBI per millorar la coordinació i actualitzar els procediments interns.
L'altra petició de la síndica al consistori fa referència a l'ordenança del civisme, norma que el govern municipal ja està en procés de revisar.
Vilà reclama que es substitueixi aquesta regulació per un codi de bones pràctiques per a la convivència, que inclogui multes menors i que suposi "no criminalitzar col·lectius vulnerables", com els sensesostre, les prostitutes i els nens que juguen al carrer.
"Hi ha d'haver un ordre però ha de ser ponderat", ha defensat.
Preguntat per la proposta sobre l'ordenança del civisme, el tinent d'alcalde de Drets de la Ciutadania, Jaume Asens, ha afirmat que el govern està "en la línia" del plantejament de la síndica.
Asens ha explicat que pròximament informaran del full de ruta que seguiran per revisar la regulació, i ha afegit que pretenen treballar en mesures alternatives per als col·lectius més vulnerables, "rebaixar el rigor punitiu o excloure'l en determinats casos".
Els Serveis Socials tenen "sobrecàrrega"
Pel que fa als Serveis Socials, Vilà ha defensat que "hi ha una sobrecàrrega" a causa de la crisi, i espera que l'augment de plantilla previst en els Pressupostos municipals del 2017 sigui suficient per revertir-ho.
S'ha tornat a posar al costat de Colau pel que fa a la demanda de limitar els preus del lloguer per la bombolla, i li ha reclamat que insisteixi a la Generalitat i l'Estat per regular-ho.
En relació als transports públics, ha demanat diferenciar entre qui no valida el bitllet i qui ho ha fet però duia una targeta de transport falsificada sense saber-ho.

Response: Les queixes sobre turisme es disparen pel lloc web que va engegar Colau per delatar els pisos turístics il·legals.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El ministre de Foment, José Luis Ábalos, ha explicat aquest divendres a la tarda que està previst el tren entre l'estació de Sants i la terminal 1 de l'Aeroport del Prat entri en funcionament a partir del 2021 en període de proves.
Durant una visita a les obres de la nova estació intermodal a la T2, el ministre ha detallat que l'estiu que ve finalitzarà la primera fase del projecte i que a partir d'aleshores s'iniciarà la segona, que consisteix en la instal·lació de les vies, els elements de seguretat i la construcció de l'estació intermodal a la T2.
Ábalos ha destacat que es tracta d'una "gran envergadura" xifrada en uns 400 milions d'euros i ha detallat que la tuneladora només li falten 300 metres per perforar, uns treballs que finalitzaran al desembre.
El túnel pel qual transcorrerà el nou tren té una longitud de 3.385 metres, dels quals 2.830 s'han hagut de perforar per sota la pista de la T2 a una profunditat d'uns 25 metres.
En aquest sentit, el ministre ha destacat que tot i que aquesta pista ha hagut de tancar des de fa més de 20 dies sense que el funcionament de l'aeroport s'hagi vist afectat.
Segons Ábalos, tant aquest projecte, en el qual s'hi destinaran 400 milions d'euros fins el 2021 dels 620 milions que rebrà l'Aeroport del Prat, com l'edifici satèl·lit de la Terminal 1 per al període 2022-2026 -una inversió de 38 MEUR- són dues obres paral·leles però que comparteixen l'"objectiu comú d'augmentar la connexió de Barcelona amb la resta del món".
A més, ha situat l'Aeroport del Prat com "una de les principals portes d'entrada al segon país amb més turisme del món".
Ábalos ha assenyalat que l'Aeroport del Prat porta des del 2011 batent el seu propi record de passatgers i que és el segon aeròdrom europeu amb major creixement a la Unió Europea.
A més, ha recordat que fa una dècada "molts polítics catalans van reclamar que l'Aeroport del Prat fos una "entitat pròpia i no supeditat a Barajas" i ha afirmat que ara "aquest anhel és una realitat".
En aquest sentit, ha assegurat que ocupa el sisè lloc en el rànquing europeu, amb un 72% dels vols internacionals i un 28% domèstics i que de deu rutes intercontinentals que hi havia als 2005 s'ha passat a les 45 de l'any passat.
El ministre també ha indicat que l'edifici satèl·lit a la T-1 i l'adequació de l'Aeroport de Girona com a "quarta pista" del Prat suposarà una inversió total de 2.000 milions d'euros amb ens 7-8 propers anys entre les dues infraestructures.
D'aquesta quantitat, 360 MEUR correspondrien a l'aeroport de Vilobí, que passaria a estar connectat amb l'alta velocitat.
'BCN a punt', iniciativa per optimitzar el Prat
D'altra banda, José Luis Ábalos ha anunciat que el Ministeri de Foment assistirà a la propera reunió del Comitè de Coordinació Aeroportuària de Catalunya presentant la iniciativa 'Barcelona a punt', un document que té com a objectiu "abordar el proper estiu amb millors condicions que l'últim any".
El ministre ha lamentat els retards i cancel·lacions acumulades a l'aeroport del Prat el darrer estiu i ha defensat que és "responsabilitat" del Ministeri "posar tots els mitjans de què disposa per evitar que aquestes situacions es repeteixin".
De cara al nou document, Ábalos ha instat totes les administracions i els agents econòmics i socials a "buscar sinèrgies i complicitats" per optimitzar el funcionament de l'aeroport en puntes de trànsit aeri.
El Pla de Rodalies 2017-2025, a punt per l'any que ve
D'altra banda, el ministre de Foment ha explicat que aquest divendres s'ha reunit també l coordinador de Rodalies a Catalunya, Pere Macias, i que espera que el Pla de Rodalies 2017-2025 estigui a punt per l'any que ve un cop finalitzada la fase de diagnòstic.
Ábalos ha reafirmat el compromís de destinar més de 3.900 milions d'euros en inversions durant els pròxims anys.

Response: Foment destinarà 400 MEUR en la nova estació intermodal a la T2, que connectarà Sants i la terminal 1 del Prat.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El conseller d’Educació, Josep Bargalló, ha presentat en roda de premsa el document elaborat pel Departament de Salut i el d’Educació per tal de fer front a un retorn a les escoles segur a partir del setembre, amb l’assignació d’un CAP i d’un sanitari de referència a cada centre com a mesures principals, i intentant mantenir la presencialitat.
‘No podem tenir una generació de joves amb aquesta desconnexió constant de l’escola’, ha dit el conseller.
‘El protocol que presentem avui serveix a l’objectiu d’obrir les escoles i fer-ho de manera segura per a tots.
Hi ha i hi haurà incidències en el dia a dia i hem d’estar preparats per afrontar-les’.
El conseller ha explicat que els centres rebran l’assignació d’un CAP de referència, d’una persona del personal sanitari per poder assessorar professors i alumnat, d’un manual de criteris de gestió de casos i d’una formació específica (en format no presencial abans del 14 de setembre) dirigida als directors.
De fet, les direccions dels centres educatius seran les encarregades d’actuar en cas d’incidència relacionada amb el coronavirus, també en cas de sospita.
Segons que s’ha establert en el document, si hi ha un cas positiu al centre, s’haurà d’aïllar durant quinze dies i fer prova PCR al grup de convivència estable de la persona infectada; és a dir, els seus contactes més estrets (l’aula sencera).
‘L’alumne que estigui separat d’un altre amb una distància de 1,5 metres al menjador no formarà part del contacte estret’, ha aclarit Bargalló.
‘Si hi ha dos casos positius de grups estables diferents d’un mateix bloc o d’un mateix edifici, es posa en quarantena tot el bloc o edifici 14 dies’, ha explicat Bargalló.
‘A partir de dos casos positius de diferents grups en diferents parts del centre, l’autoritat sanitària pot plantejar a l’autoritat educativa el tancament de tot el centre durant 14 dies’.
D’aquesta manera es preveu controlar casos en els grups de convivència, tot i que si la transmissió es dispersa es pot arribar a tancar el centre.
Pel que fa als pares, només caldrà que facin els catorze dies d’aïllament si el seu fill ha donat positiu a la prova, no si ha donat positiu un contacte del seu fill.
En aquesta línia, un fill d’un pare que hagi donat positiu també haurà de fer aïllament.
Pel que fa a l’aula, tots els alumnes no hauran de fer aïllament fins que no hi hagi un cas confirmat, i per tant no s’aïllaran a partir d’una sospita de cas.
Josep González, director general de Centres Públics del Departament d’Educació, ha destacat la importància de ‘l’actuació precoç’ en la gestió dels casos, quelcom que només s’aconsegueix si tothom sap què ha de fer en cada moment.
Ha dit que els familiars han de donar informació als centres si l’infant té símptomes.
‘Un infant no ha d’anar a l’escola si es troba en aïllament, si espera un resultat d’una PCR (des del moment en què se li fa la prova fins a conèixer els resultats), si viu amb una persona amb covid o si es troba en quarantena’.
González també ha anunciat la creació d’una aplicació informàtica, Traça Covid, que facilitarà el seguiment dels casos sospitosos i de les proves PCR i actualitzarà dues vegades al dia les dades i la informació sobre els contagis.
Marc Ramentol, director general de professionals de la Salut, ha explicat que, durant aquest curs, s’intentarà mantenir ‘tant com es pugui’ la presencialitat a les aules.
‘L’impacte de la covid en nens i joves té un patró diferencial al dels adults, especialment en els menors de deu anys, en què l’afectació clínica és molt més lleu i hi ha un gran percentatge de casos asimptomàtics’, ha explicat.
‘S’accepta de manera majoritària que els centres educatius no s’han comportat com uns amplificadors de la transmissió comunitària del virus, tot i que han rebut l’impacte d’aquesta transmissió comunitària en els entorns on estan ubicats’.
Ha parlat també de la figura del gestor covid, que activara els serveis de vigilància epidemiològica territorial.
‘Quan hi hagi una sospita es demanarà un test PCR’, ha explicat.
Pel que fa a altres mesures sanitàries, Bargalló ha explicat que la màscara s’utilitzarà per entrar i sortir de l’aula, per moure’s pels passadissos i, en definitiva, per circular pel centre escolar.
Tot i que, per tant, a l’interior de l’aula la màscara no serà obligatòria, el Departament no tanca la porta a què ho sigui, tenint en compte la situació epidemiològica del territori on és l’escola, i especialment a partir de determinades edats, perquè a partir dels deu o dotze anys la transmissió del virus és més gran.
El conseller ha defensat que l’experiència d’aquest estiu en els casals, amb 200.000 infants que hi han assistit, han ajudat en aquesta preparació, perquè el volum d’incidències ha estat ‘petit’ i se n’ha fet una valoració ‘positiva’ de la gestió.

Response: Josep Bargalló ha presentat el document elaborat pel Departament de Salut i el d’Educació per al retorn a les escoles.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha traslladat aquest diumenge al matí a Pedro Sánchez, en el marc de la conferència de presidents, que "fins que no tinguem totes les competències, ens oposarem a la pròrroga de l’estat d’alarma".
El govern espanyol pretén allargar-lo un mes més relaxant el comandament únic que fins ara ha exercit.
A la darrera votació al Congrés tant ERC com JxCat van votar en contra de la pròrroga però ara els republicans negocien amb el govern espanyol canviar el sentit del seu vot a canvi de compartir la gestió del desconfinament.
De les declaracions de Torra se'n podia inferir el posicionament dels partits al Congrés, però fonts de Presidència han volgut aclarir a aquest diari que les afirmacions del mandatari català en cap cas vinculen el que han de fer JxCat i ERC al Congrés, on es decidirà prorrogar o no l'estat d'alarma.
Torra expressava doncs una opinió, caldrà veure si compartida per tot el seu govern, en l'intent de condicionar la posició dels partits.
coronavirus
Sánchez planteja una última pròrroga de l'estat d'alarma d'un mes per guiar el desconfinament
El president espanyol demana el suport de les forces polítiques, insisteix que el pla de la Moncloa "ha funcionat" i pretén que Sanitat continuï centralitzant competències
"Catalunya porta gestionant la seva sanitat des de fa 37 anys.
Coneixem perfectament com volem gestionar aquestes competències i creiem que l’autoritat competent hem de ser nosaltres", ha defensat el presidents segons que ha explicat Presidència.
Torra també ha entrat en les qüestions de gestió sanitària i i aquest sentit ha reclamat que l'ús de mascaretes sigui obligatori arreu, i no només als transports i altres àmbits: "Hem d’aconseguir que ningú surti al carrer sense posar-se una mascareta.
És fonamental perquè entrem en una fase molt important de conscienciació dels hàbits de salut, higiene i distanciament social", ha afirmat.
Pel que fa a les qüestions econòmiques, Torra ha criticat que milers de treballadors encara no hagin cobrat les prestacions dels ERTOS i ha anunciat que, "davant l’allau de critiques i queixes, la Generalitat farà una reclamació conjunta a l’estat dels impagaments o no pagats".
Ha afirmat també que "les administracions s'han de fer càrrec d'aquesta crisi i no els treballadors ni els empresaris".
Ha exigit el pagament a Catalunya de 4.000 milions pel cost extraordinari de la Covid-19 per Catalunya i augmentar el dèficit autonòmic i la capacitat dels ajuntaments per gestionar els seus superàvits.
Torra també ha demanat s'aprovi ja la Renda Bàsica Universal, que també prioritza Podem, així com un subsidi per les persones que hagin d'anar a treballar i tinguin persones dependents a càrrec.
coronavirus
MAPA Així es divideix Catalunya en regions sanitàries
Tot Catalunya està ja en fase 3
Coronavirus: Guia
Què puc fer (i què no) en la fase 0,5 del desconfinament?
A Barcelona i a les regions metropolitanes, el comerç funcionarà sense cita prèvia i els museus i biblioteques recuperaran l'activitat, però les terrasses continuaran tancades i no es podran visitar familiars
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no en aquests moments a Catalunya
122 preguntes amb resposta sobre la situació actual, tant pels que ja estan a la fase 3 com pels que es troben a la fase 2
Tornar a les aules
«Tornar a les aules»: un especial de NacióDigital
Tota la informació de l'incert retorn a l'escola aquest curs i el vinent
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Torra diu a Sánchez que, fins que no recuperin "totes les competències", s'oposaran a la pròrroga de l'estat d'alarma.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
La direcció de l'escola dels Maristes de Sants-Les Corts no va comunicar a les famílies dels alumnes que l'exprofessor Joaquim Benítez havia abusat d'un noi a l'escola l'any 2011 perquè la família de la víctima va demanar discreció.
En el judici contra el professor a l'Audiència de Barcelona per haver abusat de quatre nois, el vicari provincial, Pere Ferré Jodrà, responsable de les escoles Maristes a Catalunya i altres zones d'Europa, ha explicat que van comunicar els fets als professors, ho van denunciar a la Fiscalia de Menors, i van explicar a les famílies que Benítez deixava l'escola, però sense citar el motiu real.
Durant la primera sessió del judici, Pere Ferré Jodra, ha testificat que a ell els fets els hi va explicar la cap d'estudis.
L'escola va apartar el professor, però al cap de molts pocs dies ell mateix va renunciar a la feina.
La cap d'estudis va explicar al vicari que Benítez li havia admès parcialment els fets, dient que havia tingut un "moment de debilitat" i se li "havia anat el cap", però sense arribar a masturbar-se.
Després de conèixer els fets, no van comunicar-los a la DGAIA, perquè el menor no estava desemparat per la família, i tampoc a la Conselleria d'Educació, sinó que van aplicar la normativa de les escoles concertades.
Sí que es va comunicar al claustre de professors, i la petició de discreció de la família va fer que no expliquessin a la resta de famílies els motius pels quals Benítez deixava la feina.
De fet, Benítez es va acomiadar de la comunitat en una carta en la que no feia cap referència als fets.
L'escola va investigar una mica més i no van conèixer cap denúncia anterior, ha explicat el testimoni.
A partir d'aleshores, el servei psicopedagògic del centre va estar amatent a possibles nous casos, el 2012 es va començar a fer un protocol propi i el 2013 es va començar a treballar amb els alumnes la prevenció, detecció i comunicació de situacions similars.
Una llitera al despatx
El vicari ha explicat que desconeixia que Benítez tenia una llitera al seu despatx, i que el despatx es va retirar quan va deixar la feina.
En tot cas, ha dit que Benítez no era el massatgista de l'escola ni el metge, perquè no existeix aquesta figura.
Els dos mossos d'Esquadra que van investigar els fets han explicat que van rebre una vintena de denúncies, a partir de la del 2011, i que totes seguien un "patró" similar, tot i que procedien d'homes nascuts entre els anys 70 i 90: comesos entre l'any 1986 i 2011, en el moment dels fets eren nois d'entre 13 i 14 anys, a qui Benítez citava al seu despatx, on tenia una llitera, per fer-los un massatge per alguna lesió.
En dues de les denúncies, a més, els van explicar que algú havia vist Benítez cometent els abusos al despatx.
Sobre la investigació del primer cas conegut, el denunciat amb una nota manuscrita el 2011 per l'escola a la Fiscalia de Menors, han explicat que el jutjat d'instrucció número 9 de Barcelona els va ordenar investigar-ho.
L'Oficina de Relacions amb la Comunitat va demanar al director de l'escola que els facilités les dades de Benítez, però només els va donar els noms i cognoms, i no els va voler facilitar l'adreça ni el DNI.
Els Mossos ho van comunicar al jutjat, i com que la família de la víctima no volia seguir endavant amb la denúncia, el cas va quedar aturat.
Per la seva banda, les quatre víctimes han declarat a porta tancada.
Fonts jurídiques han explicat que han explicat força bé l'experiència viscuda.
El judici seguirà aquest dimarts amb la declaració dels pèrits i forenses i la del propi acusat.

Response: Els Maristes no van informar dels abusos de l'exprofessor Joaquim Benítez, perquè una família els va demanar discreció.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El conseller d’Educació, Josep Bargalló, ha descartat de desdoblar grups el curs vinent i ha proposat de fer ‘grups estables’ on els alumnes puguin ‘interactuar’.
‘La idea no és que tinguem un nen que no toca cap altre nen sinó un grup de nens que entre ells es toquen’, ha dit a Catalunya Ràdio.
Ha reconegut però que seran grups ‘més reduïts que les ràtios tradicionals’ -ha posat com a exemple de 15 a 22- i que s’entendran ‘com una família’, per això ‘no serà necessari’ respectar les distàncies de seguretat.
L’objectiu és ‘garantir la traçabilitat’, ha insistit.
‘És possible que en algunes escoles de dos grups en surtin tres’, ha dit.
No ha concretat els docents que es contractaran però ha dit que parlar de milers és una bona apreciació.
Escolteu ací l’entrevista:
Ha afegit, però, que no pot concretar la xifra perquè està acabant d’analitzar escola per escola l’aplicació dels criteris i perquè ‘forma part de la negociació’ amb els sindicats, que haurà de començar la setmana vinent.
‘Contractarem aquell personal que l’anàlisi del centre per centre indiqui que és necessari perquè el centre tingui una vida normal l’any vinent’, ha manifestat.
Ha dit que el professorat que es contracti de manera addicional no serà directament per atendre nous grups que es puguin crear, sinó per donar una atenció educativa ‘més especialitzada, més concreta i més competencial’, segons les necessitats de cada alumne després de sis mesos sense escola presencial.
Per fer-ho, ha calculat que dels 2.000 milions d’euros que l’estat espanyol transferirà a les autonomies, uns 300 milions haurien de ser per Catalunya en aplicació del percentatge de població escolar que té.
Tot i això, ha dit que si es fan servir altres criteris, com les línies de transport escolar, ‘potser és una mica menys’.
El conseller ha explicat que està acabant de tancar amb el Departament Salut un document sobre les mesures sanitàries i d’higiene i que s’establiran diferents característiques segons el tipus d’ensenyament i nivell.
Bargalló ha afirmat que es treballa perquè el cursi ‘sigui normal’ i per tenir capacitat de reacció immediata si hi ha un brot de la covid-19.
En aquest sentit, ha afirmat que la presencialitat s’ha de garantir en la primària i la secundària obligatòria i a partir d’aquest nivell ha afirmat que no els preocupa si aquesta presencialitat no es pot garantir cada dia.
Entre algunes de les mesures que es proposarà, ha reiterat la de prendre la temperatura als alumnes abans d’accedir als centres i ha posat com a exemples les llars d’infants.
Bargalló ha explicat que per evitar haver de tancar un centre i confinar els alumnes cada vegada que un nen té febre, es plantegen prendre la temperatura a la porta i que el nen no hi pugui accedir si en té.
Pel que fa a la mascareta, ha descartat l’ús generalitzat en els professors, tot i que ha dit que cal veure com s’aplicarà en el cas dels primers nivells i en algunes situacions en les quals el contacte entre el professor i l’alumne és més directe.
‘Però la imatge del professor amb mascareta a l’aula no serà la normal’, ha resumit.
D’altra banda, ha dit que el curs vinent ‘ni es trauran ni es posaran’ barracons, tot i que abans de la pandèmia la previsió era treure’n alguns.
Ha afirmat però que hi pot haver ‘algun cas molt excepcional’ on sí sigui necessària d’una actuació en aquest sentit.
Bargalló ha insistit però que s’està treballant amb els ajuntaments per trobar espais per aquells centres que no puguin garantir les mesures necessàries en els seus edificis habituals.
Ha explicat també que s’intensificarà el pla digital per tal que tant centres, com alumnes com professors estiguin preparats davant de qualsevol eventualitat.
Educació calcula que hi ha uns 1.200 centres que no estan preparats digitalment i que es necessitarien uns 300 milions d’euros per completar el pla.
Sobre la moció que va aprovar ahir el parlament per garantir les ajudes a l’alimentació als menors vulnerables durant l’estiu, ha explicat que no serà allargar les beques menjador, sinó que es treballa en diferents fórmules per tal que tots els menors en situació de vulnerabilitat tinguin garantida l’alimentació durant l’estiu.
Bargalló ha augurat també que la quantitat d’infants que necessitaran aquests ajuts ‘segurament serà superior’ als que perceben les beques menjador perquè hi haurà més necessitats.
Per últim, ha destacat que durant la pandèmia hi ha hagut co-governança amb el ministeri d’Educació espanyol, i que ha estat ‘molt estreta’.
‘Quan s’ha parlat de co-governança, dels pocs casos en què ha estat real ha estat a educació, en altres casos ha volgut manar’, ha dit.

Response: Josep Bargalló descarta desdoblar classes i planteja "grups estables", on no sigui necessari mantenir la distància.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El ple de l'Ajuntament d'Amposta té previst aprovar definitivament aquest dilluns al vespre la protecció de l'antic edifici del "col·legi de les monges" com a Bé Cultural d'Interès Local (BCIL) per preservar la integritat de la part antiga del conjunt.
Actualment, l'immoble, que va ser adquirit per una empresa que volia construir allí una promoció d'habitatges, es troba en fase d'execució hipotecària.
El consistori confia poder-lo adquirir a la SAREB –l'anomenat banc dolent- un cop surti a subhasta.
Amb tot, i davant la possibilitat que alguna altra societat pugui acabar comprant-lo, la protecció com a BCIL evitarà l'enderroc i protegeix els elements destacats de la part antiga –com l'escala i les baranes amb motius florals-, més enllà d'una possible utilitat privada o comercial.
La idea del govern municipal d'ERC és, en el futur, rehabilitar l'edifici antic, enderrocar la part més nova i reobrir-lo a la ciutadania com a equipament cultural i educatiu.
Construït a principis del passat segle XX, diverses generacions d'alumnes de la ciutat van conèixer les instal·lacions, situades en ple centre de la ciutat, entre el mercat i el passeig del Canal.
Al conjunt original, en forma d'U, se li va afegir posteriorment un altre immoble que tanca l'espai, sense valor arquitectònic, d'acord amb els informes tècnics del consistori.
Actualment, i després de ser adquirit anys enrere per una societat que volia construir-hi pisos, es troba tancat al públic i, segons ha reconegut el regidor d'Urbanisme, Tomàs Bertomeu, el seu estat és "lamentable".
Entre els elements arquitectònics originals destacats i que encara es conserven figuren les escales que donen accés al patí central, amb baranes d'art floral.
El procediment per declarar-lo com a BCIL s'ha tancat amb el dictamen favorable del Departament de Cultura i sense cap al·legació per part dels particulars afectats.
El consistori va posar en marxa el procés a finals del passat 2015, amb la idea d'evitar un possible enderrocament i preservar-lo per fer-lo més interessant per a tercers.
De fet, Bertomeu no descarta encara que, un cop la SAREB l'acabi expropiant i el torni a subhastar, alguna empresa pugui acabar pujant i adjudicar-se l'edifici per a usos com l'hoteler.
D'entrada, però, la recuperació era un dels compromisos electorals assumits per ERC, amb l'objectiu d'ubicar-hi equipaments i serveis culturals i educatius, com l'Escola d'Art i Disseny (Esardi), l'Escola Oficial d'Idiomes o l'Escola d'Adults.
Aquest dilluns, però, el regidor no ha volgut anar més enllà de precisar els usos com a "culturals".
"L'ús l'anirem definint", assenyala.
Dins dels plans del govern municipal, segons ha reconegut Tomàs, figura l'enderroc de l'edifici més nou que tanca la "U" de l'immoble original, obrint l'espai al carrer, així com la rehabilitació del conjunt i, en especial, de les escales.
També a la part superior, on es troben les vidrieres, cabria la possibilitat d'un "possible desenvolupament" constructiu de caràcter "tou", segons ha apuntat.
"Pensem que des del punt de vista urbanístic, turístic i econòmic, quan pugui ser adquirit per l'Ajuntament, enderrocar una part de l'edifici i lluir les escales, un cop restaurades, el centre de la vila guanyarà molt.
Li donarem un valor: l'edifici està enllaçat amb la zona del canal i podrà ser obert.
Lluir-lo, crear un atractiu més, un espai exterior que sigui visitable", ha argumentat.
D'altra banda, el ple ordinari d'aquest mes de gener preveu també aprovar una modificació del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM) per a permetre la instal·lació de serveis turístics i hotelers a la zona costanera dels Eucaliptus.
Segons Bertomeu, el consistori ha detectat que existeixen "problemes de tipus legals" per donar "certes llicències".
La modificació ha de servir perquè "certs sectors" de la zona puguin prestar serveis turístics, tant des de l'àmbit públic com privats.
"Aquí teníem una mancança i ho anem a cobrir", ha afegit.
També s'ampliarà l'ús hoteler.
"Fem actuacions per impulsar el dinamisme econòmic", ha subratllat.
Per últim, el ple debatrà una moció conjunta de tots els grups municipals, proposada per la Plataforma en Defensa de l'Ebre, demanant l'arribada fins al delta de l'Ebre dels sediments retinguts als embassaments de Riba-roja i Mequinensa per evitar la regressió de l'espai.

Response: El ple de l'Ajuntament d'Amposta aprova dilluns declarar de manera definitiva l'antic col·legi de les monges com a bé cultural.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
Sense cap sorpresa.
Ada Colau ha revalidat la batllia de Barcelona amb el suport de Barcelona en Comú, el PSC i Manuel Valls.
Per primera vegada, el candidat de la llista més votada no assolirà la batllia de la capital catalana.
Colau ha consumat el tomb que va començar l’endemà del 26-M i continuarà quatre anys més al capdavant de l’ajuntament.
Però el ple al Saló de Cent ha estat marcat per la presència de Joaquim Forn, pres polític, els crits de llibertat i la concentració de suport a la plaça de Sant Jaume.
Una multitud solidària amb Forn també ha protestat contra Colau pel pacte amb el PSC i Valls.
A la plaça també hi havia, en minoria, un grup de suport a la batllessa dels comuns.
Un ampli dispositiu de la Guàrdia Urbana s’ha desplegat per a evitar qualsevol incident.
Colau i Collboni: torna a Barcelona el tàndem trencat pel 155
Al seu discurs, Colau ha tornat a lamentar que no hi hagi hagut un tripartit entre els comuns, ERC i el PSC.
Ha agraït el suport dels socialistes i els tres vots de Valls, ‘uns vots que no hem anat a buscar i que no hem amagat que ens incomodaven’.
Ha dit que és conscient que s’haurà d’esforçar per ser ‘més dialogant i accessible’ aquesta legislatura i ha criticat qui qualifica els comuns d’equidistants.
‘No seré en cap cas alcaldessa independentista ni alcaldessa antiindependentista.
M’esforçaré per a fer l’alcaldessa de tots els barcelonins’, ha afegit, cosa que també ha demanat a tots els regidors.
Colau s’ha compromès a continuar combatent la judicialització de la política.
Dirigint-se a Forn, ha desitjat que arribi a ell i als presos polítics ‘una alenada’ d’aire fresc de Barcelona.
‘No tindrem descans col·lectivament fins que no sigueu a casa en llibertat’, ha assegurat.
També s’ha compromès a mantenir un contacte regular amb Forn per parlar sobre la ciutat i a mantenir el llaç groc a la façana de la casa de la vila si ho decideix la majoria de la junta de portaveus, on els comuns poden ser majoria amb ERC i JxCat.
Forn ha fet un discurs dur amb Colau.
Enmig d’un saló de cent dempeus, amb crits de llibertat i una gran ovació a la plaça de Sant Jaume, ha començat felicitant-la, però tot seguit li ha dit: ‘Crec que heu comès un gran error no respectant la llista més votada; tothom sap com heu aconseguit els vots.
Ho sou gràcies a un partit que ha situat com a primer objectiu que Barcelona no tingui un batlle independentista, i vós ho heu facilitat.
Sabeu que responeu a una pressió política dirigida; heu estat l’instrument útil d’aquests poderosos, que tant us agrada criticar en campanya.’
Ha continuat així: ‘Vós dieu que ajudeu a desmuntar la política de blocs.
Més aviat penso que així està més consolidada i clarifica la posició del vostre partit, que sempre s’ha mogut en l’equidistància.
I em dol el menyspreu sobre el meu partit; la discrepància és respectable, però no em complau que digui que ni tan sols seureu a parlar amb nosaltres quan dieu que voleu governar per a tothom.’
Després hi ha intervingut Valls, que s’ha vantat del suport a Colau i d’haver barrat el pas a l’independentisme.
Ha defensat el vot d’ell mateix i dos regidors més de la seva candidatura a Colau per ‘sentit d’estat’ i per la necessitat de barrar el pas a Maragall.
‘No s’ha de fugir la responsabilitat: és sí o no.
El més important era evitar que Barcelona tingués un alcalde independentista’, ha dit.
Ha estat escridassat per la majoria del públic del Saló de Cent quan, durant el discurs, s’ha dirigit a Joaquim Forn i li ha dit a l’estat espanyol no hi ha presos polítics ni exiliats.
A Ernest Maragall, el candidat d’ERC, l’han deixat amb la mel a la boca, i al seu discurs s’ha mostrat agraït per haver pogut ‘tornar a estimar Barcelona’.
S’ha compromès a ser la veu dels seus votants a l’ajuntament en el paper que li toca.
Maragall també ha dit que prendran la iniciativa a l’oposició i que seran exigents amb el govern municipal.
‘Que ningú no es permeti presumir de progressisme si no assumeix el compromís de llibertat dels presos polítics, i de conquerir la plenitud democràtica per decidir el nostre futur’, ha dit.
Maragall també ha tingut un record per Oriol Junqueras, que va proposar-li d’encapçalar la candidatura d’ERC de la presó estant, i pel seu germà, l’ex-batlle i ex-president Pasqual Maragall.
Dirigint-se a Forn, ha dit que sabran llegir el significat del fet que avui hi fos present i del fet que d’ara endavant hi fos absent.
L’acte ha acabat amb el cant d’Els Segadors i les fotografies oficials i el desplaçament de la nova corporació municipal al Palau de la Generalitat per tal de saludar el president, Quim Torra.
Un trajecte que Forn ja no ha pogut fer, perquè se l’han endut de tornada a la presó de Soto del Real.

Response: La investidura de Colau ha tingut lloc entre manifestacions de suport i protestes per la llibertat de l'empresonat Joaquim Forn.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El nou servei d'Urgències de l'Hospital Parc Taulí de Sabadell entrarà en funcionament l'estiu de 2019.
Així ho han anunciat els responsables del centre sanitari, del CatSalut i de l'Ajuntament de la ciutat en la roda de premsa de presentació de l'inici de les obres que s'ha celebrat aquest dimecres.
El projecte contempla la construcció de dues noves plantes a sobre l'actual bloc d'urgències que donaran lloc a un espai addicional de 2.114 metres quadrats, 18 habitacions per pis i 72 llits nous.
La previsió és que els nous equipaments entrin en funcionament de forma progressiva.
Així, inicialment obrirà portes la primera planta i uns mesos més tard la segona.
L'objectiu d'aquests treballs és donar resposta a una llarga reivindicació d'aquest territorper i resoldre els problemes de col·lapse reiterat que es donen a l'hospital sabadellenc.
Amb la reforma s'espera poder reduir el temps d'espera dels pacients i agilitar el procés per assignar llits.
L'obra tindrà un cost de 4,4 MEUR i es destinarà un milió més a abastir el nou edifici dels equipaments tècnics necessaris.
El projecte contempla un nou edifici de dues plantes que s'aixecarà a la façana de l'hospital que dona a la Gran Via de Sabadell, just a sobre l'actual bloc del servei d'Urgències.
Aquestes obres compten amb un pressupost de 4,4 MEUR aportats per l'Ajuntament, i que una suma afegida de 1,08 MEUR en concepte d'equipaments, que assumirà l'Institut Català de la Salut.
"Aquest és un projecte que hem visionat conjuntament", ha destacat el gerent de l'Àmbit Metropolità Nord de la Regió Sanitària Barcelona del Servei Català de la Salut, Lluís Franch que ha agraït el compromís econòmic de l'Ajuntament i ha lloat la feina de lideratge que està duent a terme la Corporació Sanitària Parc Taulí.
De fet es tracta de l'obra més gran que es fa al centre hospitalari des de l'any 1996, i que permetrà dotar l'equipament de 18 noves habitacions amb un total de 72 llits, 36 per planta, tot plegat en una superfície total de 2.114 metres quadrats.
Les primeres grues ja s'han instal·lat, i es preveu que els treballs no acabin fins a finals del primer semestre de 2019, per obrir de manera progressiva el nou equipament.
"Estem treballant perquè la primera planta pugui entrar en funcionament de forma segregada de la segona", ha apuntat l'alcalde de Sabadell, Maties Serracant, que ha assegurat que pocs mesos després s'obrirà la segona.
Acord a dues bandes
Les obres han esdevingut una realitat gràcies a l'acord a què l'exalcalde de Sabadell, Juli Fernàndez (ERC), i l'exconseller de Salut, Toni Comín (ERC), van arribar l'any 2016.
Un cop tancats els comptes de la ciutat, es va detectar un superàvit, motiu pel qual es va optar per acordar una cessió de 4 MEUR a la Generalitat per poder dur a terme l'ampliació de les instal·lacions sanitàries.
"En aquell moment es va arribar a la conclusió que la millor inversió que podia per la ciutat era aportar aquells 4 MEUR per aquesta ampliació", ha recordat Serracant que ha assenyalat que l'executiu local va prioritzar les necessitats de la ciutat i també de la comarca.
Aquesta aportació es va fer en concepte patrimonial, de manera que l'edifici serà de propietat municipal.
En aquesta línia Serracant ha recordat que l'acord que va signar-se amb la Generalitat i la Corporació, també va contemplar beneficis per la ciutat.
"Vam guanyar en l'acceleració d'altres compromisos, com el del nou CAP a Can Llong o el compliment del Pla Director de Salut que ha de començar al 2020", ha explicat l'alcalde.
El batlle ha tingut unes paraules de record per l'exconseller de Sanitat, Toni Comín, assegurant que hauria de ser ell qui fes aquest anunci com a impulsor en part del projecte.
La previsió és que hi hagi afectacions parcials mentre es duen a terme les obres, fet pel qual en moments puntuals s'originaran molèsties de sorolls.
De la mateixa manera es preveu aïllar les parts afectades en moments concrets per poder dur a terme certes accions, com ara la instal·lació de la caixa de l'ascensor del nou edifici.

Response: Les noves urgències de l’Hospital Parc Taulí de Sabadell entraran en funcionament el 2019 amb una superfície total de 2.114 m2.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
Durant tres anys s’ha provat al delta de l’Ebre la viabilitat de cultivar quinoa com a cultiu complementari a l’arròs.
El pseudocereal té una tolerància alta a la salinitat dels sòls deltaics i els resultats preliminars confirmen que es podria alternar la plantació de quinoa a l’hivern, amb la de l’arròs, a l’estiu.
L’estudi forma part del projecte ImproRice de la Universitat de Barcelona, AgroServeis.cat i l’IRTA que acaba enguany.
La recerca destaca que la rotació de cultius frenaria la dinàmica de les males herbes, que és un dels “grans maldecaps” i una important despesa per als arrossaires, que la quinoa es podria cultivar en secà, i que les cooperatives i indústries podrien processar-lo amb la maquinària que fan servir per a l’arròs.
Dins del projecte ImproRice per trobar les millors varietats d’arròs per a la producció ecològica i les més resistents als efectes del canvi climàtic al delta de l’Ebre, s’ha estudiat la viabilitat de plantar quinoa als arrossars, com a alternativa i complement al monocultiu de l’arròs al Delta.
Per primera vegada, s’ha identificat i demostrat que la plantació d’aquest pseudocereal podria complementar la de l’arròs, amb una rotació estiu-hivern que tindria beneficis que van més enllà de la diversificació del sector.
La quinoa és un pseudocereal amb una demanda a l’alça, considerat com un “superaliment” pel seu alt contingut de proteïna, de ferro (més del doble que altres cereals), d’omega 3 i d’àcids aminoàcids, i perquè no conté gluten.
El consum a Catalunya s’abasteix amb importacions, sobretot des de l’Amèrica Llatina i la producció a l’estat espanyol es concentra principalment a Andalusia, on es cultiven unes 2.000 hectàrees anuals.
En un camp experimental a la finca del Capità de Deltebre (Baix Ebre) s’han plantat durant tres campanyes 15 varietats de quinoa per estudiar quina s’adapta millor a les condicions agronòmiques dels sòls deltaics.
Aquest mostreig s’ha fet amb planter de cultiu hidropònic (mètode de conreu de plantes dins de l’aigua, sense terra), seleccionat prèviament als hivernacles de la UB i conreat allí durant un mes.
La quinoa s’ha fet créixer al camp durant 90 dies, aproximadament.
Com ha explicat Alfred Palma, director tècnic d’Agroserveis.cat, la quinoa ha demostrat una “bona tolerància a la salinitat del sòl”, un dels principals “limitants” dels terrenys del delta de l’Ebre, però a més a més, la rotació d’aquest cultiu amb el de l’arròs permetria “trencar la dinàmica de les males herbes, que és un dels grans mals de cap” del cultiu d’arròs al Delta.
“S’inverteixen molts recursos econòmics per al seu control sense que els resultats satisfacin del tot”, ha apuntat Palma.
El cultiu no es podria estendre per tota la plana deltaica.
Tot i que la quinoa s’adapta bé als terrenys salinitzats té dificultats per desenvolupar-se en terrenys pesats i argilosos.
“Els terrenys més arenosos serien els més idonis per afavorir el cultiu i instaurar-ho”, ha apuntat el director tècnic.
Ara bé, l’estudi ha provat la plantació de quinoa amb reg i amb secà i s’ha demostrat que les plantes tenen una “alta resistència a l’estrès hídric” i que es podria plantar a l’hivern, aprofitant els fenòmens de pluja “prou intensos” del Delta, sense suport de reg, i per tant, sense costos afegits per al productor.
Aquesta recerca, que va començar el 2019 i acaba enguany, permetrà fixar “les bases” perquè els agricultors interessats puguin desenvolupar el cultiu.
Tot i que, de moment, el cas concret de la quinoa no hagi despertat “un especial interès” entre els agricultors, la iniciativa d’Agroserveis.cat, la UB i l’IRTA, sí que forma part d’un projecte ampli per dar resposta “a la necessitat d’augmentar la competitivitat” del sector arrossaire al Delta.
“Si el cultiu de la quinoa ajuda o empeny a què l’arròs funcioni millor, estic segur que els arrossaires i el sector ho veuran amb bons ulls, però no hi ha un clar interès encara, no s’ha despertat una inquietud perquè els resultats són preliminars i les proves són anecdòtiques”, ha apuntat Palma.
I és que el projecte no mor aquí.
La intenció és poder replicar amb noves experiències les proves durant els pròxims anys i animar la indústria arrossera a implicar-s’hi per garantir el processament del fruit.
“Una de les bondats és que el sistema de processament de la quinoa és molt adaptable o pràcticament igual, amb la mateixa maquinària i logística, que el processament de l’arròs.
Seria qüestió d’organització dins de la indústria i les cooperatives i que es fes una aposta clara en aquest sentit per acabar d’acompanyar el pagès”, ha esperonat Palma.
El trinomi UB, IRTA i Agroserveis.cat ja treballen per donar continuïtat a aquesta recerca, ampliant el projecte ImproRice o proposar-ne un de nou per seguir buscant cultius alternatius i rotatoris a l’arròs.

Response: Alfred Palma ha explicat que la rotació de cultius d'arròs amb quinoa frenaria la dinàmica de les males herbes.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
L'Audiència Provincial Secció 8 Penal de Barcelona, ha absolt finalment Josep Anglada, president de Som Identiaris (SOMI) i actual regidor de Plataforma Vigatana (PLVI) a l'Ajuntament de Vic, d'un presumpte delicte contra la integritat moral i de dues faltes de lesions.
D'aquesta manera, es desestima el recurs d'apel·lació interposat per l'acusació, al que s'hi va afegir el fiscal.
Els fets objecte de disputa es remunten a la primavera del 2012 quan presumptament Josep Anglada hauria insultat tres joves i n'hauria agredit dos a la plaça Major de Vic.
La sentència de l'Audiència Provincial ratifica així l'auto emès el 16 de desembre de 2015 que va absoldre Anglada.
El jutge considera més creïbles les declaracions d'Anglada i els seus testimonis que les dels denunciants, per falta de solidesa.
La resolució judicial també considera que amb les proves presentades en el judici oral per l'acusació no s'ha destruït la presumpció d'innocència d'Anglada (en no haver-se acreditat que va ser ell qui causés les lesions sofertes pels joves, ni que el denunciat hagués escopit a terra insultant-los).
Anglada, en un comunicat, ha mostrat la seva satisfacció i ha manifestat que després de gairebé cinc anys la justícia ha restablert "la seva honorabilitat i la seva innocència" davant d'uns fets que ell mai havia comès.
"Ha quedat demostrat que tot era una caça de bruixes per intentar desprestigiar-me davant l'opinió pública", conclou.
El litigi s'ha allargat perquè, l'abril del 2016, la part demandant va presentar un recurs al·legant que no s'havia tingut en compte l'informe del forense que va inspeccionar les dues presumptes víctimes.
L'Audiència de Barcelona li va donar la raó i va anul·lar la sentència que declarava l'absolució d'Anglada.
Després, l'acusat va presentar un recurs que va tornar a donar-li la raó, donant per vàlida la primera sentència.
La presumpta agressió del 2012
Els fets objecte de disputa es remunten a la primavera del 2012 quan presumptament Anglada va insultar tres joves i en va agredir dos a la plaça Major de Vic.
Llavors, la part demandada hauria etzibat cops de puny i de cap, la qual cosa va provocar que els nois fossin traslladats a l'hospital.
Per la seva banda, l'expresident de PxC va denunciar als Mossos d'Esquadra que els nois havien intentat agredir-lo.
En el seu moment, la jutgessa del penal número 1 de Manresa va donar com a vàlids els tres testimonis que anaven amb l'expresident de PxC perquè van donar "una versió clara, rotunda i coincident en tots els extrems".
Per contra, la magistrada va considerar que els denunciants dels fets van donar versions totalment diferents com els propis insults que suposadament va rebre l'acusat o la manera en què van ser agredits.
Precisament, un altre dels motius que van portar la magistrada a absoldre Anglada va ser que ni les acusacions ni el Ministeri Fiscal van aportar un informe pericial mèdic que hagués permès acreditar l'existència real de les lesions que es denunciaven, així com l'origen defensiu i agressiu de les mateixes.
El ministeri fiscal durant el judici demanava per Anglada una pena de deu mesos de presó per un presumpte delicte contra la integritat moral i una multa de 900 euros per les lesions, a més d'indemnitzar amb 340 i 240 euros les dues víctimes.
De la seva banda, l'acusació particular li demanava una pena d'un any i nou mesos de presó.
La presumpta agressió va generar un fort rebuig a la ciutat de Vic i, fins i tot, es va organitzar una manifestació amb el lema "cohesió social, contra el racisme", que va congregar més d'un miler de persones i en la qual es van cridar consignes contra Josep Anglada.
La concentració va rebre l'adhesió d'unes 130 entitats d'arreu del territori i unes 400 persones a títol individual.

Response: L'Audiència absol definitivament Josep Anglada pels fets de la plaça Major de Vic el 2012, per agredir presumptament tres joves.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
Diversos antics dirigents de la Federació d'Entitats Culturals Andaluses de Catalunya (FECAC) han demanat aquest dimarts que l'actual junta directiva de l'entitat es personi com a acusació particular en el procediment obert en un jutjat de Barcelona contra l'expresident Francisco García Prieto i diverses persones més pel suposat desviament de fons de l'entitat i presumpte frau en les subvencions.
La setmana passada la fiscalia va presentar un escrit a un jutjat de Barcelona acusant García Prieto, dos dels seus fills i set persones més, entre elles empresaris, per irregularitats comptables a la FECAC i la Fundació FECAC, sobretot en l'organització de la Feria de Abril.
Miguel Terrino, exvicepresident de l'entitat i denunciat per la fiscalia, s'ha mostrat convençut de la seva innocència, recordant que ell mai ha estat tresorer ni ha gestionat factures, i alhora feliç perquè el cas arribi finalment al jutjat.
Ha recordat que fa molts anys que es denunciaven irregularitats i que fins ara les investigacions sempre s'havien arxivat.
Des que fa un any i mig ell, Joaquín Moreno, Manuel Espinosa i Eduardo Mejías van començar a investigar les irregularitats s'han enfrontat a bona part de l'actual junta directiva i han rebut pressions per abandonar el procés.
Ara que la fiscalia els ha donat parcialment la raó, en veure indicis de delicte, els quatre exdirectius estan satisfets.
Tot i així, volen deixar-ho en mans de la fiscalia i demanen a la FECAC que es personi.
Si no ho fes, potser es plantejarien portar directament ells l'acusació particular.
La fiscalia va denunciar García Prieto, dos fills seus, Terrino, la secretària de l'entitat i diversos empresaris per un delicte continuat d'apropiació indeguda, frau en l'obtenció de subvencions i falsedat documental.
De moment les investigacions abasten del 2008 al 2013, ja que els anteriors exercicis estarien prescrits, però els denunciants han aportat documentació des de l'any 1983, quan es va crear la FECAC.
García Prieto, segons la denúncia, s'hauria embutxacat quantitats milionàries en conxorxa amb diversos empresaris, falsificant factures per a l'obtenció de subvencions, o directament desviant als comptes de la família diners provinents dels ingressos de la Feria de Abril.
La fiscalia entén que García Prieto es va lucrar de manera il·lícita aprofitant el seu càrrec al capdavant de la Fundació FECAC, encarregada de la Feria de Abril, com de la pròpia FECAC -entitat sota el paraigües de la Fundació i a través de la qual s'estableix la relació amb les entitats andaluses establertes a Catalunya-.
L'advocat dels denunciants, Albert Antolín, ha dit que de moment es posa "punt final" a la implicació d'aquests exdirigents en la investigació, però es pot convertir en un "punt i a part" si la FECAC no col·labora en el cas.
Detalls de la denúncia
En la denúncia es detallen diverses pràctiques, com el desviament d'ingressos provinents de la gestió de les begudes de la Feria d'Abril.
García Prieto s'hauria embutxacat prop de mig milió d'euros dels descomptes que Damm donava a la FECAC i 1,2 milions d'euros desviats directament dels beneficis de les barres de les guinguetes.
També hi ha innumerables casos de facturació fraudulenta per a l'obtenció de subvencions dels Ajuntaments de Barcelona i Santa Coloma de Gramenet, la Diputació de Barcelona, la Generalitat o la Junta d'Andalusia.
L'import total de les subvencions obtingudes de manera il·lita, segons la fiscalia, supera els 600.000 euros.
D'altra banda, s'apunta a transferències no justificades entre els comptes de la FECAC i de la Fundació FECAC per valor de prop de mig milió d'euros, realitzats entre 2008 i 2013.
També destaca una transferència que es va fer ell mateix l'any 2011 de 7.800 euros en concepte de "robatori" durant la Feria de Abril, un incident que tampoc es va justificar.
La denúncia detalla també l'ús fraudulent de la targeta de crèdit de la FECAC, que García Prieto hauria utilitzat per pagar despeses personals de més de 2.000 euros.
En el seu relat dels fets, la fiscalia acaba subratllant que en el moment que es va produir el relleu al capdavant de la FECAC i la Fundació FECAC, el novembre de 2013, es van trobar a la caixa forta de la federació més de 59.000 euros en efectiu que no figuraven a la comptabilitat i que García Prieto hauria "ocultat".

Response: Exdirigents de la FECAC demanen a l'actual junta que es presenti com a acusació contra García Prieto.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
La secció tercera de la Sala Penal de l’Audiència espanyola ha confirmat la presó sense fiança per a l’expresident del FC Barcelona Sandro Rosell perquè considera que persisteixen els riscs de fuga, d’ocultació de proves i de reiteració delictiva.
En una interlocutòria, els magistrats desestimen un recurs de la defensa de Rosell i sostenen que els fets atribuïts a Rosell poder ser constitutius d’un delicte d’emblanquiment de capitals a través d’una organització criminal que s’hauria servit, entre els anys 2007 i 2011, d’un entramat de societats per apoderar-se i aconseguir que altres investigats s’apoderessin de quantitats de diners pels drets de 24 partits amistosos de la selecció del Brasil en perjudici de la Confederació Brasilera de Futbol (CBF).
En el seu recurs, la defensa de Rosell sostenia la inexistència de rellevància penal dels fets que se li imputen, que no hi havia risc de fuga per arrelament familiar, professional i patrimonial a Barcelona, ni de destrucció de proves, ja que la investigació s’ha desenvolupat durant diversos anys.
La secció tercera de la Sala Penal de l’Audiència espanyola, però, ha rebutjat aquest recurs i han confirmat l’ingrés a presó dictat per la jutgessa Carmen Lamela el passat 25 de maig.
Segons els magistrats, a través d’aquesta operativa, Rosell hauria emblanquit entre el 2007 i el 2011 un total de 14,9 milion, ja sigui directament a través de la seva dona, Marta Pineda, que s’haurien ingressat en els dos casos en comptes espanyols i d’Andorra, ‘procedents de comissions il·lícites derivades de la venda per part de Ricardo Teixeria (en representació de la CBF) dels drets de la selecció de futbol de Brasil a ISE’.
Els magistrats consideren que ‘de moment, aquest fets tenen aparença de delicte, sense perjudici de quina sigui la qualificació jurídica exacte que mereixin’.
Segons afegeixen, ‘es descriu un concert entre persones per apropiar-se de quantitats de diners que no els pertanyen ni els corresponen, ja que justifiquen la seva recepció en la prestació de serveis que no resten i en perjudicis a un tercer, la CBF’.
‘El perjudici es produeix perquè la CBF va vendre una cosa que el comprador va comprar per molt més diners de la que aquesta va percebre, i aquesta diferència se la van apropiar altres, presumptament els investigats, sense el seu coneixement ni consentiment’, afirma la resolució.
Pel que fa a l’absència de risc de fuga que argumenta la defensa de Rosell, els jutges assenyalen que la gravetat dels fets que se li imputen i les penes que comporten fa que ‘el risc de substracció de l’acció de la justícia no sigui menyspreable’.
També tomben l’argument que fugir suposaria allunyar-se de la seva família, ja que els magistrats consideren que podrien traslladar-se amb ell.
Els riscos d’ocultació de proves i obstaculització de la investigació es justifiquen per l’entramat de societats creades fora de l’estat espanyol, segons diu el tribunal, així com per l’abundant documentació intervinguda en els registres que ha de ser analitzada i que podria donar lloc a l’obertura de noves línies d’investigació.
Finalment, pel que fa a la reiteració delictiva, el tribunal sosté que els arguments de la jutge Lamela no són ‘inversemblants’, ja que Rosell està acusat en un altre procediment obert en un jutjat de la mateixa Audiència espanyola, el ‘cas Neymar’, ‘per actuacions portes a terme en el mateix marc de l’esport’.
També manté en presó Joan Besolí
D’altra banda, en una altra interlocutòria, la mateixa sala també rebutja el recurs de Joan Besolí, soci de Rosell, contra el seu ingrés a presó.
La sala entén que la conducta de Besolí va fer ‘essencial’ per ajudar a Rosell i Teixeira en l’entramat d’empreses a través de les quals a l’advocat andorrà se li imputa un delicte de blanqueig de capitals.
Segons el tribunal, Besolí hauria desenvolupat una funció determinat per al cobrament de comissions ocultant el seu origen, ‘i el seu posterior desviament a països tercers on la localització del diner és difícil, pròxim a l’ocultació’.
Així, consideren que ‘la seva actuació es revela transcendent’ i la seva ‘conducta’ va ser ‘essencial’.

Response: Els magistrats desestimen un recurs de la defensa de Rosell i sostenen que els fets atribuïts poden constituir un delicte.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El secretari tercer de la mesa del parlament i ex-regidor de la CUP a Lleida, Pau Juvillà, ha defensat durant el judici al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que no van retirar els llaços grocs dels despatxos municipals de la Paeria de Lleida perquè l’ordre de la junta electoral vulnerava la seva llibertat ideològica.
Juvillà ha dit que l’assemblea local va decidir de no autocensurar-se i no treure símbols que no són partidistes, “sinó àmpliament compartits”, com ara llaços grocs i estelades.
La fiscalia demana una condemna de vuit mesos d’inhabilitació i 1.440 euros de multa per desobeir la junta electoral el març del 2019.
Juvillà ha dit que es va prendre els tres requeriments que va rebre com si anessin dirigits a tot el grup municipal, i no solament a ell, que n’era el president.
De fet, el primer requeriment va arribar a nom de Francesc Gabarrell, també regidor.
L’assemblea local va decidir de recórrer tots els requeriments i de no obeir-los perquè, entre més motius, el logotip mateix del partit té una estelada.
A més, Juvillà ha recordat que els llaços estaven penjats d’ençà de la tardor del 2017, quan van empresonar Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, i a les eleccions catalanes del desembre del 2017 no van rebre cap requeriment per retirar-los.
En canvi, a les eleccions espanyoles de l’abril del 2019 la CUP no s’hi va presentar, però sí que van rebre el requeriment.
Pau Juvillà: “No vam obeir perquè era just de desobeir”
Els requeriments de la junta electoral van arribar després de la denúncia de la regidora de Ciutadans Ángeles Ribes contra tots els grups municipals independentistes.
Juvillà creu que Ciutadans va denunciar els grups i no la institució perquè, a la pràctica, tenia un pacte de govern amb el PSC i no volia que el batlle, Àngel Ros, pagués el cost polític d’haver d’ordenar la retirada dels llaços grocs i estelades.
Ribes ha dit que això no era cert.
Vam mantenir els llaços, ho defenso sense escletxes | Article de Pau Juvillà
Segons Juvillà, als despatxos dels grups municipals hi tenien accés els serveis tècnics i de neteja municipals i la policia local.
Això no obstant, abans de resoldre’s el recurs contra el tercer requeriment, els Mossos d’Esquadra van entrar a les dependències municipals de la CUP i van retirar la simbologia independentista.
Dos dels mossos encarregats de la retirada han explicat que van entrar al despatx de la CUP quan no hi havia ningú amb una clau facilitada pel consistori.
En el seu informe final, la fiscalia ha recordat l’última jurisprudència del TSJC mateix i del Tribunal Suprem espanyol pels delictes de desobediència contra resolucions de la junta electoral, com en el cas del president de la Generalitat Quim Torra per no haver retirat una pancarta a favor dels presos polítics del balcó de la plaça de Sant Jaume de Barcelona.
També ha recordat que Juvillà va expressar a Twitter i a la premsa que desobeiria la resolució.
Per la seva banda, la defensa ha demanat l’absolució al·legant que el requeriment es va fer al grup municipal, no pas a Juvillà específicament, i que es va fer en un període que no hi havia cap campanya electoral en què es presentés la CUP.
Al final del judici, Juvillà ha fet ús del seu dret a l’últim torn de paraula i ha dit que la CUP va decidir de respectar allò que és just, i no la llei.
Per això, considera que no es pot limitar la llibertat ideològica de cantants, que els catalans puguin decidir el seu futur, i que els diputats i partits puguin debatre de tot al parlament i defensar la seva ideologia clarament.
Podeu recuperar a continuació el seguiment en directe de l’acte de suport que s’ha fet a les portes del TSJC:

Response: L’exregidor de la CUP (Lleida) diu en el judici que l’ordre de la junta electoral vulnerava la seva llibertat ideològica.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
Junts pel Sí ha posat sobre la taula de negociació amb la CUP un pla de xoc de vint mesures.
Unes mesures que ha avançat el diari Ara i que inclouen àmbits diversos: des de garantir el cent per cent de l’alimentació dels infants i combatre la pobresa energètica fins a mesures més polítiques, com ara fixar un salari mínim interprofessional de 1.000 euros mensuals o retirar els concerts educatius que caduquin als centres d’educació que separin els alumnes per sexe.
El document també proposa d’instaurar la dació en pagament i establir una renda mínima d’inserció.
En l’àmbit de la salut, es proposa de reduir d’un 50% les llistes d’espera per a la primera visita a l’especialista i garantir la prestació de dependència a tothom.
Tres de les vint propostes de Junts pel Sí es podrien aplicar en un escenari de pròrroga pressupostària.
Es tracta de la plena cobertura de l’alimentació per als infants; garantir l’accés al subministrament d’aigua, gas i electricitat per a les famílies en situació de pobresa i finançant un fons contra aquesta xacra i l’aplicació d’una llei de mesures urgents per afrontar l’emergència en matèria d’habitatge per al reallotjament de persones desnonades.
Altres mesures, que ja necessitarien l’aprovació d’uns nous comptes, són la reducció a la meitat per a la primera visita a l’especialista i per a proves diagnòstiques complementàries i un 10% en les operacions quirúrgiques no greus; l’aplicació de la renda mínima d’inserció i retallar-ne les restriccions; una prestació de dependències per a totes les persones que en tenen reconegut el dret; tenidor a cobrir la demanda de places a escoles bressol i igualar els percentatges de parc públic d’habitatge a la mitjana europea recuperar la Llei de Barris, on s’impulsarien projectes proposats pels Ajuntaments.
En matèria política i fiscal, la coalició nacionalista proposa aprova fixar una salari mínim de 1.000 euros, un 60% del salari mitjà, tal com recomana ala Carta Social Europea; la creació d’un banc públic a partir de l’Institut Català de Finances i d’una policia fiscal que persegueixi el frau (en el marc d’una Hisenda pròpia) i fomentar l’economia social i cooperativa, entre d’altres.
Per últim, també proposa reformes fiscals com reinstaurar l’impost a la banca i els tributs verds frenats pel Tribunal Constitucional, primar l’autoconsum de les renovables i impulsar un pacte per assolir un 100% de producció d’energies renovables el 2050, i retirar els concerts educatius dels centres d’educació no mixtos quan caduquin i no atorgar-ne de nous.
Acord abans del dia 25
Arran d’aquestes propostes, el diputat de la CUP Benet Salellas ha dit a TV3 que Junts pel Sí s’havia ‘posat les piles’ i que la intenció és que hi hagi un acord abans del 25 de desembre, perquè la CUP tingui temps de debatre la proposta d’acord a l’assemblea nacional del 27 de desembre.
Salellas ha defensat que el pla de xoc ha d’incloure mesures que es puguin començar a aplicar amb la situació actual i ha lamentat que el document no inclogui una moratòria de les privatitzacions, tal com reclamen els cupaires.
‘Demanem que es congelin fins que s’obri el procés constituent, no pot ser que mentrestant venem patrimoni públic perquè sinó quan arribem al procés constituent no quedarà gairebé Generalitat’, ha argumentat.
El diputat cupaire ha valorat positivament que s’hagi acordat una ‘metodologia concreta’ per continuar negociant i ha revelat que un dels acords és registrar el contingut de les converses i que la presidenta del Parlament custodiï les gravacions.
Salellas ha atribuït aquesta decisió a una manera de demostrar que la CUP va ‘en serio’ i que està disposada a ser molt rigorosa.
Així mateix, ha negat que es vulguin gravar les converses perquè hi hagi malfiança entre els negociadors.
‘Té més a veure amb el rebombori i el soroll de fora de les taules de negociació’, ha explicat Salellas per després afegir que a banda de l’unionisme també hi ha un sector de CDC que no té interès en l’acord i que vol forçar unes eleccions.
Una taula única
Segons fonts de la CUP, JxSí ha acceptat d’entrada la proposta de reduir la negociació a una única taula i establir un calendari i un índex de treball, de tal manera que hi hagi una proposta tancada.
Les últimes trobades entre els uns i els altres coincideixen amb la publicació d’un article de David Fernández favorable a facilitar la investidura d’Artur Mas en canvi d’un pla de xoc en condicions.

Response: JxSí i la CUP s'acosten amb mesures socials ja promeses i la negociació entra en fase resolutiva.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El Karoliska Institute i SciLifeLab, juntament amb investigadors clínics de set centres europeus liderats pel Vall d'Hebron Institut d'Oncologia (VHIO), han desenvolupat una nova tecnologia per interpretar el perfil genòmic dels tumors i informar sobre els tractaments més adequats en cada pacient.
Actualment, els equips mèdics han d'interpretar les alteracions moleculars detectades en els tumors dels pacients i seleccionar el tractament més apropiat d'acord amb l'evidència científica més recent.
Aquesta eina pretén ajudar en aquesta presa de decisió.
La plataforma ha estat descrita recentment en un article a la revista 'Nature Medicine'.
Els dos investigadors que han descrit científicament la nova eina són el doctor David Tamborero, investigador sènior al Karoliska Institute, i el doctor Rodrigo Dienstmann, investigador principal de l'Oncology Data Science Group del VHIO.
Dienstmann ha apuntat que amb aquesta eina el que es busca és "donar suport als clínics en un context en què el procés de la presa de decisions cada vegada és més complex i sovint requereix l'ús de bases de dades i eines computacionals que no són fàcilment accessibles per a tots".
Els investigadors apunten que a mesura que el nombre de biomarcadors continua creixent, cada vegada és més necessari l'ús de noves tecnologies que facilitin la interpretació de dades genòmiques i l'intercanvi d'informació per donar suport a la planificació del tractament.
Pensant en això, el consorci Cancer Core Europa (CCE) , on estan agrupats els set centres, va desenvolupar el 'Molecular Tumor Board Portal', eina que combina una varietat de mètodes bioinformàtics d'avantguarda per classificar la rellevància biològica de les variants genètiques i la seva accionabilitat clínica.
Aquesta plataforma la fa servir una xarxa col·laborativa de set centres europeus integrals contra el càncer, que inclou el VHIO.
El portal ha analitzat més de 500 pacients en el context de l'assaig 'Basket of Baskets', un estudi de diversos braços per a pacients amb tumors definits d'acord amb les seves característiques genòmiques que no responen a les teràpies estàndard.
"El portal automatitza la interpretació de les dades, la qual cosa elimina possibles errors deguts a processos manuals i proporciona una anàlisi sistemàtica basada en criteris clínics consensuats entre experts, explica Tamborero.
L'investigador líder del projecte afegeix que l'ús d'aquesta plataforma també evita retards en el lliurament dels resultats, "quelcom que pot ser crític per a pacients la condició dels quals pot deteriorar-se ràpidament".
El portal permet compartir els resultats de manera segura en una aplicació web a través d'informes personalitzats que integren tota la informació molecular de cada pacient.
Els informes són documents interactius rics en dades que es discuteixen durant reunions virtuals setmanals, en què representants d'equips multidisciplinars de cada centre de la xarxa defineixen les accions clíniques més indicades.
En aquest sentit, Dienstmann apunta que el portal ofereix fàcil accés al coneixement més actualitzat sobre les mutacions del tumor rellevants per a cada pacient i poden discutir els casos amb experts dels set centres d'una manera "veritablement col·laborativa".
D'altra banda, l'eina té també una corba d'aprenentatge molt ràpida.
El sistema presenta els resultats de manera completa i estructurada en una interfície interactiva per als oncòlegs, que necessiten prendre decisions clíniques amb molta confiança.
Amb aquesta plataforma, el temps dedicat a discutir cada cas poques vegades excedeix uns minuts, cosa que resulta clau per poder escalar l'ús d'aquestes dades a un gran nombre de pacients.
A més, s'ha desenvolupat una versió d'accés obert per als investigadors fora del CCE.
"Creiem que l'ús d'aquest portal en l'entorn clínic és clau per accelerar la translació de nous descobriments d'investigació a al rutina assistencial.
El nostre objectiu és crear una plataforma d'oncologia digital que serveixi per avaluar nous biomarcadors de manera fiable per tal de millorar encara més la selecció de tractaments personalitzats i el desenvolupament d'assajos clínics", finaltiza Dienstmann.

Response: L'hospital Vall d’Hebron participa en la creació d’una eina virtual per escollir el millor tractament contra el càncer.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El diari The Guardian passa per alt el procés independentista en l’editorial d’anàlisi de les eleccions espanyoles.
Totalment.
Concentra l’editorial a explicar les condicions en què un partit com Podem ha acabat obtenint tan bon resultat en tan poc temps de vida.
I posa èmfasi en el trencament del bipartidisme clàssic entre PP i PSOE des de la transició.
Una transició que el diari britànic considera que ja és lluny per a unes generacions joves perjudicades per uns alts índexs de desocupació i per unes perspectives de futur negres.
Ara, considera que PP i PSOE no són pas patits acabats, tenint en compte que entre tots dos concentren més de la meitat dels vots.
I apunta que ‘les noves formacions veuran diluït el programa quan es vegin forçades a comprometre’s a forjar una coalició o una aliança en l’oposició’.
El Financial Times
En canvi, el Financial Times sí que situa el procés català al centre de l’anàlisi que fa a l’editorial que publica avui.
Diu això: ‘A Espanya la desil·lusió dels votant amb els principals partits té menys a veure amb la incompetència econòmica i més amb el disgust per la percepció de corrupció oficial en un període d’alta desocupació i d’austeritat.
La pèrdua del respecte públic envers els principals partits encara no és terminal .
Mentre Espanya encara uns desafiaments greus, sobretot pel creixent moviment secessionista a Catalunya, els dirigents han de reflexionar sobre què han de fer per guanyar respecte.’
I afegeix que l’única opció del PP és entendre’s amb el PSOE, però que aquest pacte seria vist com ‘un intent d’apuntalar el sistema de patronatge esquerdat i d’excloure les noves forces polítiques’.
El diari suggereix que Rajoy pacti amb Ciutadans un govern en minoria i que cerqui el suport de més forces per a tirar endavant iniciatives legislatives diverses.
‘Els socialistes haurien de donar suport tàcit al programa econòmic del PP.
En canvi d’això, el centre-dreta ha d’obrir la qüestió de la reforma de la constitució espanyola, cosa que han rebutjat fins ara, per ajudar a alleujar la crisi del secessionisme català.’
I acaba avisant que els dirigents polítics espanyols haurien de vigilar de no apregonar més les divisions polítiques, ‘i de manera més preocupant entre Catalunya i el centre’.
Reuters
Hem vist que el diari The Guardian no tenia en compte en cap moment el factor català per a explicar el bon resultat de Podem.
Sí que ho fa en certa manera l’agència britànica Reuters, en aquesta anàlisi del resultat de les eleccions.
Apunta a la possibilitat d’una coalició d’esquerres entre el PSOE i Podem, a més dels partits independentistes, que ‘farien impossible que Rajoy pogués governar’.
I afegeix que ‘el resultat magnifica la importància dels petits partits separatistes de Catalunya, que podrien provar d’obtenir concessions com la promesa d’un referèndum sobre la independència en canvi del seu suport.
Wall Street Journal
El Wall Street Journal nord-americà, en aquest report d’anàlisi, també esmenta la possibilitat d’un acord entre PSOE i Podem, que requeriria el suport dels independentistes per a tenir la majoria.
I destaca que Podem posa la condició d’un referèndum sobre la independència i ‘de dotar de més autonomia les regions d’Espanya’.
The Economist
I el setmanari econòmic The Economist, que va donar suport explícit a Ciutadans poc abans de la jornada electoral, i fins i tot a Twitter el dia de les eleccions mateix, diu ara que els electors ‘hauran de viure amb les conseqüències’ dels resultats.
Afegeix que la coalició més estable seria la de PP i PSOE, però que seria un suïcidi polític per als socialistes.
Indica la possibilitat d’un pacte entre PSOE, Podem i Ciutadans, però hi veu la incompatibilitat entre Podem i Ciutadans pel que fa a Catalunya i al programa econòmic.
De fet, The Economist recorda que les reformes que vol fer Podem, inclosa la proposta d’un referèndum sobre la independència, toparan amb la majoria absoluta que té el PP al senat.
Finalment diu: ‘Els votants es van venjar diumenge.
Ara han de viure amb aquests resultats.’

Response: El diari The Guardian passa per alt el procés català en l’anàlisi sobre el resultat del 20-D.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
L'Ajuntament de Sitges comptarà el 2019 amb el suport extern d'agents d'una empresa de vigilància privada que ajudarà la Policia Local a combatre el fenomen del 'top manta'.
Els agents de seguretat privada patrullaran amb els policies a les zones de més afluència de manters amb un objectiu dissuasiu.
A més, faran tasques informatives quan altres serveis que puguin sorgir al municipi impossibilitin la presència policial.
Amb tot, es pretén garantir la presència d'agents d'un o altre cos de manera permanent a la façana marítima perquè els manters no ocupin l'espai públic.
El consistori també ha presentat un estudi socioeconòmic dels venedors ambulants que conclou que el menter tipus a Sitges és un home senegalès d'entre 18 i 28 anys que vol deixar la venda ambulant il·legal i regularitzar la seva situació.
La Policia Local de Sitges ja ha fet dues proves pilot del funcionament dels dispositius conjunts aquest passat mes de desembre.
Va ser pel pont de la Puríssima i durant l'últim cap de setmana de l'any.
Les dades, asseguren, són molt positives, ja que la vintena de manters que hi havia aquells dies a la façana marítima de Sitges van acabar marxant "definitivament" del lloc.
Aquesta és la principal diferència amb els dispositius anteriors que feia, en exclusiva, la Policia Local.
Inicialment els manters també marxaven, però la impossibilitat del cos de mantenir agents permanentment a la façana marítima controlant el 'top manta' feia que els venedors reapareguessin sempre poca estona després.
Amb els agents privats s'aconsegueix aquest objectiu, ja que els agents contractats estaran permanentment patrullant a les zones de més afluència de manters, com la platja de Sant Sebastià, el passeig de la Ribera o la zona dels museus.
Quan estiguin sols, però, no podran actuar i només faran tasques informatives.
Segons estableix la normativa, els agents de seguretat privada només poden intervenir si estan supervisats per almenys un agents d'algun cos oficial.
Tot i això, des de l'Ajuntament confien que la mesura tindrà èxit i ja s'ha compromès una partida de més de 230.000 euros per contractar seguretat privada durant 149 dies de 2019.
L'alcalde de Sitges, Miquel Forns, explica que l'objectiu és recuperar l'espai públic per a les persones i treure-hi la venda ambulant il·legal sense que generar cap desordre.
Forns recorda que el fenomen del 'top manta' és un problema "global" i reclama una resolució a nivell europeu.
A nivell local, també es volen establir polítiques conjuntes amb la resta de municipis de la comarca, d'on provenen la majoria dels manters que operen a Sitges.
Així ho revela, de fet, un estudi de l'Ajuntament de Sitges sobre el perfil socioeconòmic de les persones dedicades a la venda ambulant.
El manter tipus és un home (94%) senegalès (71%) d'entre 18 i 28 anys (42%).
L'estudi descobreix també algunes dades sorprenents, com el fet que la majoria de manters, un 55%, ha arribat en avió a Espanya; que el 74% ja treballava als seus països d'origen en altres oficis i que el 77% vol ara deixar la venda ambulant il·legal.
Tot i això, són pocs els que acaben abandonant aquest estil de vida.
Des de l'Ajuntament alerten d'un problema de "cronificació" del fenomen, ja que un 32% dels manters fa més de 10 anys que s'hi dedica.
En total es calcula que a Sitges operen entre 40 i 50 venedors, però només una desena viuen al municipi.
La resta arriben sobretot de Vilanova i la Geltrú, però també d'altres municipis de la comarca, com Cubelles, i també de Barcelona.
D'altra banda, i en paral·lel a l'actuació policial per erradicar la venda ambulant de Sitges, l'Ajuntament impulsa també polítiques socials i d'ocupació per oferir una sortida a manters i col·lectius amb un perfil similar.
Enguany s'incrementarà un 30% la partida pressupostaria destinada a plans d'ocupació, destinats sobretot a joves sense feina.

Response: L’Ajuntament de Sitges contracta seguretat privada com a mesura dissuasiva per ajudar la Policia Local a combatre el top manta.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El ple del Parlament ha tramitat aquest dimecres la proposició de llei de C's de protecció dels denunciants i altres mesures de lluita contra la corrupció, després que cap grup hagi presentat esmena a la totalitat.
La iniciativa proposa que les persones físiques o jurídiques que denunciïn casos de corrupció tinguin dret a la indemnitat jurídica plena, llevat que tinguin implicació en els fets que es denuncien.
La proposta també recull que si la denúncia es fa davant l'Oficina Antifrau de Catalunya, també tinguin dret que les seves dades persones es mantinguin en secret.
La resta de grups han coincidit en la necessitat de legislar aquest aspecte però han considerat que la proposta de Cs està buida de contingut, amb aspectes imprecisos i han assegurat que treballaran per introduir-hi millores.
El diputat de Cs Fernando de Páramo ha denunciat que a Catalunya s'han protegit els corruptes i no els que s'atreveixen a denunciar i, en aquest sentit, ha defensat que "ha arribat el moment de protegir-los i castigar els que roben".
En el seu discurs per presentar la proposició de llei, De Páramo ha demanat a la resta de partits que "no disparin al missatger" i ha estès la mà a totes les formacions per treballar conjuntament contra la corrupció.
Segons De Páramo, l'objectiu de la iniciativa presentada pel seu grup és que "no se surtin amb la seva els de sempre".
En concret, la proposició estableix mesures per tal de protegir aquelles persones que denunciïn casos de mala praxis o irregularitats.
A banda de la indemnitat jurídica plena i el secret de les dades personals, Cs atorga dret a assessorament legal gratuït i lliure de conflicte d'interès.
Una segona mesura de la proposició és l'impuls de plans de detecció i persecució de la corrupció.
Així, estableix que els poders públics hauran de promoure i adoptar programes de detecció i persecució de males praxis, irregularitats, fraus o qualsevol tipus de fet il•lícit.
Aquests programes hauran de contemplar canals i procediments de denuncia que garanteixin la confidencialitat del denunciant.
A més, els responsables dels programes hauran de tenir càrrec que garanteixin la no dependència respecte les persones o òrgans implicats.
L'Oficina Antifrau haurà de rendir comptes periòdicament de les denúncies anònimes rebudes, els expedients subsegüents i totes les actuacions que s'hagin adoptat en la Comissió de Matèries Secretes o Reservades.
Un cop que les actuacions puguin ser públiques, l'OAC haurà d'elaborar un informe "exhaustiu" dels fets i les actuacions més rellevants en comissió parlamentària.
Els grups aposten per millorar el text en el tràmit parlamentari
La resta de partits han coincidit en criticar que la proposició estava buida de contingut, que hi havia confusió de termes i que no havien presentat esmena a la totalitat per tal de poder treballar-hi i millorar-la en la tramitació parlamentària.
El més crític ha estat el diputat de la CUP Benet Salellas qui ha qualificat la proposta de "brindis al sol" i ha considerat que "no supera un mínim rigor" des de la perspectiva jurídica.
D'altra banda, diversos grups com el PPC i JxSí han alertat també sobre que la proposició tal i com la planteja Cs suposa una invasió de competències.
En aquest sentit, el diputat de JxSí Gerard Gómez del Moral l'ha alertat De Páramo en to irònic d'aquest aspecte "no fos cas que acabi imputant" per "intentar saltar-les" les competències estatals.
Des del PPC, Esperanza García ha apel•lat a desenvolupar una norma al conjunt de l'Estat ja que és on resideixen la major part de les competències implicades.
En termes similars s'ha expressat el diputat del PSC Jordi Terrades que ha apuntat a la necessitat d'una normativa estatal que faci de "paraigües".
Al seu torn, el president del grup parlamentari de CSQP, Lluís Rabell, ha afirmat que la proposta és "benvinguda" per necessària però ha avançat que intentaran introduir millores en la tramitació.

Response: La proposició de llei de Ciutadans per a protegir la persona que denuncia casos de corrupció queda tramitada al Parlament.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El Bloc Nacionalista Gallec (BNG) aspira a recuperar el suport perdut en les darreres cites electorals i pot ser novament, després de vint anys, la principal alternativa al Partit Popular.
Tanmateix, segons tots els sondatges, el president gallec del PP, Alberto Núñez Feijóo, té assegurada la reelecció.
En terme de blocs, la situació gairebé no varia.
El PP mantindria amb comoditat la majoria absoluta al parlament, que és de 38 escons, i podria millorar els 41 diputats que va assolir ara fa quatre anys.
En canvi, sí que hi ha novetats entre els tres partits de l’oposició.
El BNG, que actualment té sis escons, pot obtenir-ne més de tretze.
El partit s’ha recuperat de l’escissió d’Anova del 2012, i ara encapçala de nou el sobiranisme i serà la força més votada entre els menors de trenta anys.
El sobiranisme pugnarà per la segona posició amb el PSOE, que va aconseguir catorze parlamentaris el 2016 i ara en podria aconseguir un parell més i tot.
En canvi, la coalició En Marea, que va obtenir catorze escons, ara s’ha fragmentat i tindrà un resultat més modest: Podem, Esquerra Unida i Anova ara han format En Común, que pot obtenir uns cinc escons, mentre que el nucli d’En Marea, juntament amb els partits Compromiso por Galicia i Partido Galeguista Demócrata, es presenten sota la marca de Marea Galeguista, i no es preveu que aconsegueixin cap escó.
Per tant, difícilment es repetirà la situació de les eleccions del 2005, quan per única vegada el PP es va quedar a un escó de la majoria absoluta i es va poder formar un govern alternatiu del PSOE i el BNG.
Una de les peculiaritats del sistema polític gallec és l’hegemonia del PP, que ha guanyat totes les eleccions d’ençà de l’establiment de l’autonomia.
El partit té unes característiques diferenciades en aquest país respecte a la resta de l’estat espanyol, amb un suport molt transversal dins de la societat.
El PP a Galícia té més votants que tenen el gallec com a llengua materna (46%) que no pas el castellà (36%).
De la mateixa manera, un 23% se sent més gallec que espanyol, o només gallec, i un 30% és partidari de més autonomia o del dret d’independència.
El perfil és molt diferent del votant del PP de la resta de l’estat, o el votant que trobem al País Basc i als Països Catalans, on la formació destaca pel seu perfil espanyolista.
Això fa que Feijóo oculti tant com pot les sigles del partit, marqui un perfil propi respecte de la direcció de Madrid i que hagi defensat mesures polèmiques a la resta de l’estat espanyol com l’adhesió del territori a la Comunitat de Països de Llengua Portuguesa.
El suport que obté a les eleccions al parlament contrasta amb els resultats a la resta de comicis.
La ciutat més gran on governa el PP és Arteixo, de 32.000 habitants.
A les municipals de Vigo, per exemple, el PSOE va guanyar amb 101.000 vots (68%) i el PP va aconseguir-ne 20.500 (14%).
En canvi, a les eleccions al parlament del 2016, el PP va assolir 80.000 vots (37%) i el PSOE 46.000 (21%).
Això obliga Feijoó a atraure en aquesta votació una part dels votants de centre que trien els socialistes en altres comicis.
La gran divisió a Galícia és principalment entre esquerres i dretes.
Tot i que el PP té vora el 50% dels vots, només un 4% dels seus votants s’ubica a l’esquerra (entre un 1-4 sobre 10), però en canvi té gairebé tot el vot de centre i de dreta, fet que deixa sense espai formacions com Ciutadans i Vox.
La resta de partits amb presència parlamentària es disputen l’espai restant.
Aquí, el PSOE té uns votants més d’esquerres.
Si a l’estat espanyol, el 38% dels socialistes són de centre (s’ubiquen en un 5 sobre 10) i només un 8% se situa en la posició més d’esquerres (1 sobre 10), a Galícia, només un 28% s’ubica al centre i un 19% se situa en la posició més escorada de l’espectre ideològic.
A la comarca d’A Mariña l’epidèmia del coronavirus és especialment intensa i s’hi ha decretat un confinament.
El 90% dels prop de dos-cents casos actius es troben en tres localitats (Burela, Foz i Xove) i els afectats són principalment joves amb pocs símptomes, cosa que fa molt difícil de controlar el brot.
En aquest context, una desena de batlles del PSOE i del BNG han demanat que se suspenguin les eleccions de demà, mentre que batlles i regidors del PP són partidaris de continuar endavant amb els comicis, que s’havien d’haver fet el 5 d’abril i ja van ajornar-se a causa de la situació sanitària i el confinament.
L’abstenció que pugui comportar ara la covid-19, amb una incidència difícil de quantificar, és justament l’únic factor que podria fer perillar una victòria del PP, la qual ara mateix sembla garantida.

Response: Les previsions apunten que el Bloc Nacionalista Gallec sigui la principal alternativa al PP, després de vint anys.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
Pocs minuts abans que el nou Govern celebrés la primera reunió, el Tribunal Suprem ha fet públic l'informe en el qual s'ha oposat a la concessió de l'indult als presos polítics, condemnats per sedició a penes que arriben fins als tretze anys de presó.
Un cop acabada la primera trobada oficial de l'executiu, el president Pere Aragonès ha comparegut acompanyat de tots els membres del Govern, una imatge simbòlica per traslladar que aquest gabinet arrenca amb voluntat de funcionar "com una pinya", en paraules del nou president.
La solució al conflicte polític, ha indicat, ha de passar per l'amnistia i l'autodeterminació, prioritats que traslladarà a Pedro Sánchez quan aquesta setmana mantinguin el primer contacte telefònic de la nova etapa.
Els indults, en tot cas, serien ben vistos pel Govern, perquè suposarien acabar amb el "patiment" de les famílies.
El posicionament de l'alt tribunal, segons Aragonès, respon a la "línia repressiva" de la "causa general" contra l'independentisme.
"Per això hem posat l'amnistia al davant", ha ressaltat el president, que ha encarregat als seus consellers que preparin les principals mesures per resoldre amb urgència els problemes del país, especialment els relacionats amb les conseqüències de la pandèmia.
L'informe del Suprem, d'onze pàgines, rebutja "qualsevol forma d'indult -total o parcial- als 12 condemnats" pel Suprem i argumenta que no han mostrat penediment.
Aquest element no és obligatori, segons la llei de l'indult.
Els magistrats consideren que no hi ha raons de justícia, equitat i utilitat pública que justifiquin la concessió d'aquesta mesura de gràcia.
Nova legislatura: interactiu
Interactiu | Qui és qui en el Govern de Pere Aragonès
L'executiu està format per 14 conselleries -8 dones i 6 homes- i només tres repeteixen de l'anterior Govern
El ponent de l'informe ha estat el president de la sala segona i ponent també de la sentència de l'1-O, Manuel Marchena.
Assenyala que els arguments per demanar l'indult perden qualsevol justificació quan els dirigents independentistes "es presenten coma presos polítics" -terminologia que fa servir la Generalitat- i no com a autors d'una mobilització "encaminada a subvertir unilateralment l'ordre constitucional".
El Suprem fa especial referència a Jordi Cuixart en l'informe.
Concretament s'agafa al lema "ho tornarem a fer" que el president d'Òmnium ha repetit diverses vegades, i també al posicionament que va enviar a la sala segona fa uns dies rebutjant l'indult perquè no havia comès cap delicte.
"Aquestes paraules són la millor expressió de les raons per les quals l'indult es presenta com una solució inacceptable per a l'anticipada extincióde la responsabilitat.
De fet, expressen una actitud antidemocràtica", diu l'informe, que acusa Cuixart de sentir-se "autoritzat a pulveritzar les bases de la convivència, a convertir en ineficaces les resolucions judicials d'un territori i a vulnerar els drets fonamentals d'aquells que no comparteixen els seus principis o la seva consciència individual".
El president d'Òmnium ha estat protagonista en les últimes hores per la seva salutació amb el ministre Miquel Iceta a la presa de possessió.
sentència de l'1-O
Carlos Lesmes, president del Suprem: «Un indult quan no hi ha concòrdia és difícil d'acceptar»
Lesmes recorda que el perdó és "controlable a nivell judicial, però de forma limitada"
Els indults es van començar a tramitar al setembre però han quedat bloquejats fins ara al Suprem.
L'alt tribunal no ha tingut pressa i malgrat que el govern espanyol ha demanat "respecte" per als tempos de l'estat de drets, no són poques les veus que han vist intencionalitat política en el retard.
Les eleccions catalanes del febrer i les de la comunitat de Madrid, ara fa poques setmanes, han condicionat els terminis del Suprem.
El posicionament de la sala penal contrari al perdó era esperable, tenint en compte que fins ara sempre que s'ha hagut de pronunciar sobre la possibilitat de flexibilitzar la condemna dels presos -amb l'article 100.2 o amb el tercer grau- s'hi ha oposat.

Response: El Tribunal Suprem ha fet públic l'informe on conclou que no concedirà l'indult als presos polítics.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
El grup Compromís en la Diputació d’Alacant ha presentat davant la Fiscalia Anticorrupció indicis de la presumpta manipulació de l’adjudicació de contractes en el Patronat de Turisme per 3,2 milions d’euros i ha anunciat que investiga possibles ramificacions en grans municipis i en altres institucions governades pel PP entre 2004 i 2009.
La coalició ha portat este dimecres a Fiscalia les 70 factures i “diferents expedients de contractació” per les “sospites de clars indicis” per la presumpta “manipulació de contractes per a afavorir dues empreses”.
La denúncia es referix a les contractacions per l’estand de Fitur del Patronat de Turisme de la Costa Blanca per als anys de 2004 a 2009.
A la seua manera de veure, s’han comès els delictes de malversació i frau “i aportem més de tres proves de cadascun”.
Les suposades irregularitats es van conéixer durant la Comissió d’Investigació pels últims 12 anys de governs del PP en la institució i afecten els anys al capdavant de la institució de José Joaquín Ripoll i del seu diputat provincial de Turisme, Sebastián Fernández.
El portaveu de la coalició valencianista, Gerard Fullana, ha mantingut, en atenció als mitjans a les portes de l’Audiència d’Alacant, que es tracta d’un calc de l’estratègia que s’ha vist en Gürtel i en Fitur a València, però a Alacant”.
Fullana, acompanyat pels altres dos diputats José Manuel Penalva i Lluís Pastor, ha relatat que el presumpte trepijoc s’hauria comès pel fraccionament de contractes, per concursos oberts “manipulats” o per “convidar dos empreses propietat d’un matrimoni”.
Així mateix, ha relatat que a Anticorrupció se li ha posat en coneixement de suposats casos de “sobrecostos”.
El portaveu de Compromís en la Diputació ha avançat que “la presumpta trama que capitaneaba el PP” en la institució “podria tindre una extensió en municipis”, per a açò s’ha sol·licitat la col·laboració dels ajuntaments per a “veure si des d’altres institucions també es feia este modus operandi”.
A eixe respecte, ha desvetlat que es busca informació en “grans municipis” de la província “governats en eixa època pel PP”.
Preguntat sobre si tenia constància que eixes empreses hagueren treballat per a altres diputacions, Gerard Fullana ha explicat que “són empreses del País Basc, que mai havien treballat en Turisme i la seua funció era immobiliària sense precedents en 2004”.
“Això convida a pensar si este modus operandi s’estava fent en altres diputacions espanyoles, i que ningú dubte que hem iniciat mecanismes per a associar-nos amb altres partits per a sol·licitar la informació en els corresponents parlaments”, ha desvetlat.
CISCAR, SÁNCHEZ I DOLÓN
Segons el parer de Fullana, el PP provincial insistix en la seua intenció de “regenerar-se” i “canviar”, però “res de res”.
Així ha explicat que “des de desembre, el número 2 del PP en la Diputació –Eduardo Dolón–, té el llistat de factures i quan van creure que no anàvem a traure cap conclusió, fa una setmana, van afirmar en la Comissió d’Investigació, i consta en acta, que vista tota la documentació s’havia obrat correctament”.
A eixe respecte, ha reclamat la dimissió de Dolón per “ocultar esta informació i per mentir en dir que Compromís no havia denunciat en la comissió que hi havia 3,2 milions d’euros baix sospita”, i ha dit que es va posar sobre la taula de la Comissió a la fi de gener.
El portaveu valencianista ha considerat que es tracta d’una afirmació “molt greu”, ha denunciat que s’ha intentat “silenciar l’existència d’estes factures” i ha etzibat: “Afirmen que col·laboraran amb la Justícia, només faltaria això”.
“Ací a Alacant, els mateixos que estaven des de 2005 i 2006, José Ciscar i César Sánchez, en primera línia política quan estaven passant estos fets, ara tenen la informació des de desembre i no han dit res, sinó tot el contrari”, ha opinat.
A més, ha lamentat que Sánchez, com a president provincial, va imposar a Dolón com a president de la Comissió “i encara no ha dit gens” i “va anar el número 3 del PPCV durant eixe temps en el qual han anat eixint casos com Taula i el mateix que Ciscar”.

Response: El grup Compromís a Alacant ha denunciat la Fiscalia Anticorrupció per un cas dels anys 2004 al 2009.