Instruction: Sintetitza el text:

Context:
El Govern té en marxa des del curs 2009-2010 una campanya per promoure hàbits d’alimentació saludable entre el més petits.
El programa també inclou el repartiment de llet.
Amb el suport de la Unió Europea, els departaments d’Educació, Salut i Agricultura s’alien en aquesta ocasió per transmetre aquest missatge, que també volen traslladar a les llars, perquè l’alimentació saludable no només estigui present a l’escola.
Aquest curs hi participen, en el cas de les fruites i hortalisses, 1.253 centres educatius i arriba a 305.000 escolars entre 3 i 12 anys.
En el cas de la llet, per la seva banda, són 450 centres i uns 70.000 nens i nenes.
Per què cal (re)introduir fruites, hortalisses i llet a les escoles?
Els hàbits alimentaris en el nostre país han empitjorat en els últims anys, fins al punt que els experts en salut pública estan alertant que l'actual generació de nens i nenes tindrà una esperança de vida inferior a la dels seus progenitors, a causa de malalties degeneratives lligades a l’obesitat i provocades per un estil de vida no saludable, factors com el sedentarisme i l’alimentació són determinants.
Aquest canvi d’hàbits ha produït un descens del consum de fruites i hortalisses, sobretot en el grup de població més jove, a favor de productes transformats, per tant, és important ensenyar als nens a gaudir de la gran diversitat d’aliments i influir en l’adquisició d’hàbits alimentaris saludables, en aquest context la UE va posar en marxa l’any 2009 el Pla de Consum de Fruita a les escoles.
Davant la davallada del consum de llet de consum, la UE decideix fusionar l’antic ajut de llet a les escoles amb el Pla de Consum de Fruita, la fusió es fa efectiva al curs escolar 2017/2018 i implica la distribució gratuïta d’aquests productes.
Així mateix, tal com es va constatar en l’últim informe d’avaluació dels Programes, hi ha una percepció molt positiva per part de pares i famílies en relació a la utilitat d'aquests programes.
Branded content
El programa, que arriba a uns 450 centres educatius, està destinat a alumnes d'educació infantil i primària
Els objectius del programa
Revertir la tendència al descens en el consum de fruites i hortalisses i de llet de consum, a favor d’aliments més elaborats i amb menys qualitat nutritiva.
A qui va destinat el programa?
Aquest és també el motiu pel qual les mesures educatives d’acompanyament que s’organitzen des del DARP estan especialment dirigides als nens de Primària.
El Programa de Llet s’adreça també al primer cicle d’Educació Infantil (0-3 anys).
Branded content
Una setmana de fruita gratuïta al mes a les escoles catalanes
L'objectiu és que la mainada aprengui a l'escola que cal menjar fruita i verdura a tots els àpats
Fruita i llet per quin àpat?
Per augmentar realment el consum es va considerar convenient triar com a moment de consum l’esmorzar o el berenar, en substitució d’altres productes més elaborats, i molt sovint, amb un alt contingut en sucres, sal, greixos o additius afegits.
Quins productes es distribueixen?
Seguint les recomanacions de la normativa comunitària de prioritzar la distribució de productes frescos i de l’autoritat sanitària AECOSAN, actualment a Catalunya només s’estan distribuint fruites i hortalisses fresques i llet líquida.
Com es complementa el repartiment de fruites, hortalisses i llet?
Són mesures educatives necessàries per donar efectivitat a la distribució dels productes, es tracta de mesures i activitats orientades a:
Reconnectar als nens amb l’agricultura mitjançant les visites a explotacions agràries.
Educar als nens en temes com hàbits alimentaris saludables, cadenes alimentàries, producció sostenible o la lluita contra el malbaratament d’aliments, a través de tallers realitzats en centres educatius.
Afavorir la implicació de pares i mares tant en el desenvolupament dels Programes com en l’adquisició dels hàbits de consum, a través de xerrades dirigides a famílies, concursos de receptes.
El fet de consumir fruites i verdures i llet liquida ha de formar part dels hàbits alimentaris de les famílies, i la seva compra hauria d’estar enfocada envers els beneficis que aporten per a la salut de tots els seus membres.
En totes les actuacions que es realitzen des del DARP s’inclou la degustació de diferents productes.

Response: Els hàbits alimentaris han empitjorat en els últims anys, especialment en la població jove. És per això que la Unió Europea ha posat en marxa un pla per a reeducar i reintroduir els hàbits saludables als més joves. Una part important d'aquest pla és el repartiment a les escoles de llet, fruita i hortalisses gratuïtes.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
La recuperació d'oliveres centenàries en terrenys del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter ha permès elaborar un oli d'oliva verge extra de qualitat "premium".
S'ha creat una nova marca, Oli Cau del Duc, que es distribuirà a partir de la setmana vinent a través de la cooperativa Empordàlia, un dels socis participants. i amb les certificacions de la DO Empordà i de producció integrada.
Aquesta és una iniciativa que ha comptat amb la participació de nou productors i l'assessorament tècnic de la Fundació Mas Badia que va arrencar fa tres anys .
La primera collita ha permès obtenir 3.000 litres amb una superfície d'olivars de 22 hectàrees.
La zona, però, té un potencial més gran (fins a 200 hectàrees) i el projecte està obert a més productors interessats.
La idea va néixer del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter per recuperar les oliveres centenàries de la zona.
Nou productors de vuit municipis de dins el parc van creure fa tres anys en el projecte i d'aquí uns dies sortiran a la venda les primeres ampolles d'oli amb l'etiqueta d''Oli Cau del Duc.
La marca agafa el nom d'una cova prehistòrica molt coneguda que hi ha al massís del Montgrí.
L'oli, que és de qualitat 'premium' (la màxima categoria d'un oli verge extra), s'ha elaborat amb olives de la varietat argudell.
Es tracta d'una varietat autòctona de la zona de l'Empordà que està ben adaptada als terrenys de secà.
Fins ara no es treia massa rendiment a aquestes oliveres perquè havien quedat "envellides".
El que s'ha fet amb el projecte ha estat podar-les per tal que tornessin a brotar i reactivar així la seva producció.
"Volíem recuperar el llegat que havíem heretat dels nostres avis i besavis per poder-lo conservar", ha afirmat un dels productors, Eliseu Muní.
La majoria dels productors ja provenen de la producció integrada de fruita i per tant el que han fet ha estat aplicar-ho a les oliveres sota l'atenta mirada dels tècnics de l'IRTA-Fundació Mas Badia.
Durant aquest temps, s'ha aconseguit una doble certificació: la DO Empordà i la de producció integrada.
Aquesta última es caracteritza per minimitzar l'ús de productes agroquímics i adobs en la producció, respectar la conservació del medi ambient i aprofitar els coneixements científics per aconseguir la viabilitat econòmica.
A la pràctica, vol dir que els tècnics assessoren els productors de quin és el moment de fer els tractaments o les quantitats d'adobs necessàries entre d'altres aspectes.
3.000 litres de la primera collita
La primera collita s'ha fet amb una superfície d'olivars de 22 hectàrees i una producció de 35 tones.
Això ha permès obtenir 3.000 litres d'oli.
Segons els impulsors, hi ha un potencial molt més gran (calculen unes 200 hectàrees) i subratllen que tots els propietaris que tinguin oliveres a la zona d'aquesta varietat poden afegir-se al projecte.
Hauran de reunir els requisits de la producció integrada i poden ser de fora dels límits del parc.
La rendibilitat del projecte, però, depèn en gran mesura del suport dels ajuntaments, d'altres institucions i de la mateixa societat, segons ha subratllat Muní durant la presentació que s'ha fet en un acte a Torroella de Montgrí.
Defensen que no només es tracta de recuperar unes oliveres sinó un paisatge i un patrimoni que tindrà un impacte positiu en l'economia o el turisme sostenible.
Un dels experts en oli convidat a la jornada, Francisco Hermoso, que ha dirigit un tast entre els assistents ha elogiat el producte per la seva màxima qualitat.
I l'ha definit com a un "oli molt equilibrat, amb gust afruitat, verd però amb notes madures, amb un dolç molt harmònic i també un punt amargat i picant".
La venda de l'Oli Cau del Duc es farà des de la cooperativa Empordàlia a la qual pertanyen els socis productors.

Response: "Oli Cau del Duc" és la nova marca d'oli d'oliva verge extra de qualitat prèmium elaborat mitjançant la recuperació d'oliveres centenàries de Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter. Nou productors han estat treballant en el projecte durant tres anys i han aconseguit la DO Emportà i la de producció integrada.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
El procés participatiu en els barris del Pla General de Castelló ha abordat la seua última reunió amb l’estudi de la zona Raval-Crémor i carretera l’Alcora, on es projecta la reordenació de l’entorn de l’estació intermodal, a la qual es dotarà d’un pàrquing per a més de 250 vehicles; l’ampliació del col·legi Jaume I; el desenvolupament d’un parc de ribera al costat del riu Sec i es dissenyen tres passos que permeten connectar tots dos marges del riu.
La reunió ha comptat amb la presència de l’alcaldessa de Castelló, Empare Marque; la consellera d’Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador; la vicealcaldessa, Ali Brancal, i els regidors Rafa Simó, Antonio Lorenzo, Verònica Ruiz i José Luis López.
Quant a les explicacions tècniques, han sigut Fernando Calduch, coordinador de Desenvolupament de la Ciutat, i Consol Leal, la cap de Planejament Urbanístic els encarregats de realitzar-les.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat la participació en aquest procés que durant dos mesos i en 17 reunions ha acostat el Pla General als barris.
Marco ha subratllat la “importància estratègica de la zona Oest para tota la ciutat després d’anys d’abandó” i ha recordat que parteix dels fons europeus de l’Estratègia de Desenvolupament Urbà Sostenible (EDUSI) contribuiran a desenvolupar i cosir a la ciutat.
Per la seua banda, la consellera María José Salvador ha felicitat l’Ajuntament de Castelló pel procés participatiu per a elaborar el Pla General i ha assegurat que “és un espill en el qual mirar-se” perquè contribueix “a compartir amb els veïns quins model de ciutat i de barri es vol”.
Salvador ha afegit que “demostra la sensibilitat i voluntat del Govern Municipal de compartir el model de ciutat”.
Tant l’alcaldessa com la consellera han coincidit que aquest procés participatiu “ha tret el pla general dels despatxos per a acostar-ho a la ciutadania”.
El planejament urbanístic preveu la reordenació de l’entorn de l’estació de ferrocarril des d’un punt de vista urbanístic, d’equipaments i de mobilitat tenint en compte que es tracta d’un enclavament d’interès provincial.
Així, es projecta la reserva d’espai per a un aparcament amb capacitat per a més de 250 vehicles al costat del camí Crèmor.
Quant a la mobilitat, l’avinguda del Pintor Oliet articularà la mobilitat ciclista i per a vianants i de transport públic amb el desenvolupament del conegut com a bulevard de la Plana.
La millora de l’entorn de l’estació de tren també inclou l’ampliació de la parcel·la que actualment ocupa el col·legi Jaume I.
Unes altres de les actuacions destacades en aquest àmbit d’actuació es refereix al desenvolupament d’un parc de ribera al costat del riu Sec, en el marge dret, similar al que ja existeix a l’altre costat “de manera que convertim el llit en un eix vertebrador al llarg del seu recorregut per la ciutat i no d’una barrera natural com ara ocorre”, segons ha destacat el regidor d’Ordenació del Territori, Rafa Simó.
Amb l’objectiu de vertebrar els barris a banda i banda del riu, afavorir la integració i l’ús d’equipaments i serveis, també es projecten tres nous passos per a connectar tots dos marges: dues passarel·les ciclistes i per a vianants que connectaran la zona verda ja existent i la projectada en el Pla General i un pont.
Els veïns i veïnes assistents han mostrat opinions diverses sobre aquesta nova connexió, alguns mostrant-se a favor que solament siga ciclista i per a vianants i uns altres reivindicant també el pas de vehicles.
A més, es defineix una unitat d’execució denominada Crèmor, de 217.771 metres quadrats, en la qual es definirà el seu desenvolupament detallat amb la definició de la xarxa viària i els equipaments per a la zona.
Aquesta unitat inclou un pla especial, ja iniciada la seua tramitació, que permetrà obtenir el sòl per a desenvolupar el parc de ribera del riu Sec i sòl dotacional per a atendre a les necessitats dels barris.
Precisament el desenvolupament detallat d’aquest sector i els seus terminis d’urbanització han sigut algunes de les qüestions més repetides al costat de la millora de dotacions dels habitatges ja existents, com a clavegueram, enllumenat o millora de vials.
També s’estableix una altra unitat d’execució denominada Joan de Vora Riu, de 35.146 metres quadrats, que consolida els habitatges existents en la zona i les classifica com a sòl urbà a la qual s’haurà de dotar dels serveis i les infraestructures que requerisquen.

Response: Castelló, com a part del projecte participatiu dels barris del Pla General d'urbanisme, finalitza amb l'estudi de la zona Raval-Crémor. L'alcaldessa de Castelló pretén projectar un pàrquing per a més de 250 vehicles al voltant de l'estació de tren, ampliar el col·legi Jaume I i crear un part al costat del riu Sec.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
Els peatges esquiven la crisi i s'incrementaran.
Foto: Arxiu ND/ACN
La resposta de CCOO i UGT a la campanya #novullpagar, criticant la seva ànima "política", i la defensa dels peatges mostrada per les centrals sindicals es poden entendre a la vista del conveni laboral d'Acesa - Abertis (2009-2012).
De fet, les condicions laborals que recull el conveni vigent fins aquest 2012 - el passat 24 d'abril es va constituir la comissió negociadora del nou conveni- són molt favorables als treballadors de l'empresa, i especialment, als cobradors de peatges i caps de torn i de servei del peatge.
Unes condicions que es repeteixen en totes les plantilles de les diferents concessionàries i que ajudarien a entendre la defensa numantina de les centrals sindicals sobre els peatges i els seus atacs a la campanya #novullpagar.
La retribució anyal d'un cobrador ras varia dels 21.723 euros bruts als 35.298 euros, un sou brut meritat que inclou el plus de conveni, el salari base i el plus d'activitat.
A tot això, cal afegir el plus lineal de 360 euros en substitució d'una assegurança mèdica, un plus de vacances de 449,68 euros anuals, i un plus de d'antiguitat que de 604,08 euros que depèn dels biennis, quinquennis així com del prorrateig percentual.
Cal afegir altres conceptes salarials com el plus horari de "crebant moneda" -protecció de desfase de caixa- que estreba en una forquilla d'entre 0,92 euros a 0,71 euros hora depèn la categoria i nivell de trànsit del peatge, tenint present una jornada de vuit hores.
Entre aquests complements, els cobradors de peatge perceben un plus diari de 8,57 euros per "posada en marxa i tancament de torn", a més d'una indemnització compensatòria de 8,46 euros al dia.
Si cobrador de peatge li toca treballar un festiu dins el torn setmanal li serà abonat un complement mínim de 45,02 euros, i si és un diumenge entre 6,68 euros a 7,91 euros depèn la categoria i trànsit del peatge; el plus de nocturnitat és de 7,21 euros dia.
El conveni laboral també determina un plus d'experiència de 66,14 euros.
Tenint present que l'antiguitat mitjana de la plantilla és molt elevada, els salaris resulten força galdosos, superant amb facilitat i escreix els 2.500 euros mensuals que s'ha de multiplicar per les pagues extraordinàries, on s'inclou una paga de beneficis.
Val a dir, que per exemple, concessions més aviat "recents" com el tram de la C-32, de Mataró a Palafolls, la majoria de treballadors són propietaris de terrenys expropiats per construir l'autopista que a més de la indemnització cobrada per la cessió de la propietat, mantenen plaça fixa en la nòmina de la concessionària.
Condicions no salarials
Per altra banda, entre l'articulat del conveni es troben condicions certament "interessants" pels temps que corren.
Com anècdota, els cobradors de peatges cobren una ajuda superior a 65 euros per renovar el permís de conduir.
Pel que fa les baixes, perceben el 100% de la base reguladora sia causa de malatia comuna o accident laboral així mateix la baixa de maternitat és de 180 dies -(63 dies a càrrec de l'empresa), quan per la resta de mortals és de quatre mesos.
Poden percebre una indemnització per la retirada del carnet i guanyar un "premio de asiduedad", això és, tres dies de permís retribuït si el treballador no fa tard més de 20 hores en tot l'any.
I si un treballador amb 12 anys d'antiguitat decideix jubilar-se cobrarà 14 mensualitats brutes com a premi de retirada.
Així com tenir a la cartera una targeta de servei per l'ús de les carreteres de peatge.
Per altra banda, els horaris de 1770 hores l'any es reparteixen en espais de descans molt espaiats entre les setmanes de treball continuat.
ERO a la carta
Curiosament, a més de la negociació del conveni, també està en marxa l'Acord del Pla de Modernització entre Abertis (i les concessions que gestiona) amb els sindicats CCOO, UGT, LAB i USO que preveu l'acomiadament slow -pla de prejubilacions- a través de l'amortització de llocs de treball de 419 PME (Plantilla Mitjana equivalent o treballador a temps complert), dels quals 342 PME correspondrien a personal cobrador de peatges i 77 PME a personal indirecte.
Un pal motivat pel descens de trànsit, segons els seus fets argumentals.
Les condicions de prejubilació són tan beneficioses que preveu fins i tot en quines condicions poden obtenir el lot de Nadal.

Response: Les condicions actuals del conveni dels treballadors de les autopistes son molt favorables amb els treballadors, per això els sindicats les volen mantenir en el nou conveni laboral. Entre aquestes condicions trobem el plus en substitució d'una assegurança mèdica, el plus de vacances i el d'antiguitat, la baixa de maternitat de 180 dies o el plus d'experiència.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
Aquest dissabte, un seguit d’entitats ebrenques homenatjaran les Brigades Internacionals a la serra de Pàndols, a la Terra Alta, en un dels escenaris de la batalla de l’Ebre, la més llarga i sagnant de la Guerra Civil.
La Universitat de Glasgow té un equip d’investigadors dedicats al que s’anomena l’arqueologia del conflicte, que és la recuperació d’espais de la memòria on han tingut lloc batalles emblemàtiques.
L’acte es fa un 24 de setembre, aniversari de la retirada de les Brigadistes Internacionals decidida pel govern de la República en un intent, al capdavall inútil, de posar fi a la intervenció exterior en la guerra.
Però ni l’Alemanya nazi ni la Itàlia feixista van deixar d’ajudar el bàndol feixista fins al darrer moment.
Serà un dia emotiu.
Es farà una visita al monòlit que, en plena contesa, la XV Brigada va erigir per recordar els seus soldats morts.
Joan Sambró, membre de l’associació Lo Riu, explica a NacióDigital la importància de l’acte: “Té una doble rellevància.
Per nosaltres, significa recuperar un episodi de la nostra història i del territori.
De l’altra, és un homenatge a tots aquells que van venir a casa nostra, molts des de terres llunyanes, per lluitar contra el feixisme”.
Xavier Hernández: “La batalla també es va perdre a Munic”
Del 25 de juliol al 16 de novembre de 1938 van 115 dies que foren de sang i foc entorn l’Ebre.
L’exèrcit republicà va admirar el món quan va creuar el riu per aturar l’avenç franquista i protegir Catalunya.
Des de l’abril, la zona republicana havia quedat partida en dos.
Ja no hi havia dubte de per on es decantava la guerra.
La batalla de l’Ebre va ser un esforç desesperat i heroic de les tropes republicanes per mirar de capgirar la dinàmica del conflicte.
Però la superioritat feixista era enorme.
La batalla de l’Ebre, però, tenia un altre escenari molt llunyà.
Ho explica l’historiador Xavier Hernández, responsable de Didpatri, el grup de didàctica del patrimoni de la UB que està duent a terme les excavacions a l’espai de la contesa.
Hernández afirma que “la batalla també es va perdre a Munic”.
La guerra a Europa es veia venir des de feia temps.
La Conferència de Munic va reunir els líders d’Alemanya, Itàlia, França i Regne Unit.
El tema que estava sobre la taula era el destí de la regió dels Sudets (zona de parla alemanya dins de la República Txeca).
Tots els ulls estaven posats a Munic i es donava per feta la ruptura de relacions entre les potències democràtiques i Berlín.
Però el cert és que França i Gran Bretanya van claudicar davant les apetències de Hitler.
Es va evitar la guerra mundial, però només durant uns mesos.
Els Sudets van ser annexionats per Alemanya i la República Txeca va quedar tocada de mort.
Però també els combatents de l’Ebre van perdre a Munic.
El setembre de 1938, els membres de les Brigades Internacionals van abandonar la península.
Els combatents de la XV Brigada que havien sobreviscut van tornar als seus països d’origen.
La batalla de l’Ebre es decantava cap al bàndol franquista.
El 30 de setembre, es coneixien els resultats de la conferència de Munic, el que conformava un escenari lúgubre pels interessos dels republicans.
L’endemà, França tancava la frontera i impedia l’entrada de material de guerra.
Xavier Hernández explica que “Catalunya va respondre a l’esforç que va representar la batalla de l’Ebre.
Ho van fer les fàbriques d’armes, les lleves joves, la gent de la rereguarda que veien l’enemic a les portes de casa i eren conscients del que representava l’entrada dels feixistes, l’arribada dels bàrbars.
L’estrella de David al camp de batalla
La batalla de l’Ebre encara guarda molts secrets i episodis a redescobrir.
Xavier Hernández assenyala que en el mateix lloc de comandament de la XV Brigada s’hi havia instal·lat anteriorment el batalló Palafox, que incloïa la companyia Naftalí Botwin, formada exclusivament per jueus compromesos amb la causa republicana.
Estava formada per més de 150 soldats i van arribar a publicar un butlletí en llengua jiddisch.
Hernández afegeix que més endavant volen preparar un acte d’homenatge a aquests combatents.

Response: Aquest dissabte 24 de setembre se celebrarà un homenatge a les Brigades Internacionals a la serra de Pàndols. El lloc elegit va ser un dels emplaçaments de la batalla de l'Ebre, la més llarga i cruenta de la Guerra Civil. S'ha elegit també el 24 de setembre com a data per ser l'aniversari de la retirada dels brigadistes.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
Els regants dels Canals d'Urgell compten amb unes reserves d'aigua al sistema d'embassaments d'Oliana i Rialb que fan preveure que la propera campanya de reg està garantida.
El president de la comunitat de regants, Ramon Carné, ha explicat que hi ha la mateixa reserva d'aigua que l'any passat, 240 hectòmetres útils, és a dir el 50% del total al que se li haurà de sumar l'aigua de la neu del Pirineu i les pluges de la primavera.
Carné ha assegurat que tot i la sequera no preveuen avançar la campanya i com cada any l'inici se situarà pels volts de Sant Josep, és a dir, passat el 19 de març.
Mollerussa acull aquest divendres la 17a jornada Reg i Futur, que per primera vegada no compta amb presència institucional de cap conseller del Govern per l'aplicació de l'article 155.
En aquest sentit, Marc Solsona ha lamentat aquest ''entorn d'anormalitat política'' que té efectes negatius, en aquest cas pel sector agroalimentari.
El president de la comunitat de regants dels Canals d'Urgell, Ramon Carné, ha destacat que tot i la sequera que pateix el país, l'any passat van tancar la campanya de reg amb 2 hectòmetres més de quan la van començar.
Enguany hi ha aigua suficient per fer una campanya similar a la de l'any passat ja que les reserves se situen al 50% i encara falta sumar-hi l'aigua del desgel i les precipitacions que hi haurà durant la primavera.
En aquest sentit, Carné ha assegurat que no preveuen avançar la campanya per la sequera ja que ''el cereal pràcticament no ha crescut fins ara i no necessita aigua''.
Si bé aquest divendres és un dia plujós al conjunt del país, Carné creu que fins passat Sant Josep, com és habitual, no es donarà el tret de sortida a la campanya que ha de permetre regar les 70.000 hectàrees de cultius repartits entre les comarques de la Noguera, l'Urgell, les Garrigues i el Pla d'Urgell.
La comunitat de regants ha invertit aquest hivern 5 milions d'euros en obres de manteniment del canal.
Principalment per revestir el túnel de Montclar, a la Noguera, però també al canal auxiliar i per fer el recreixement de diferents punts on hi havia sobreeiximent d'aigua amb la dotació màxima.
Són 2 milions d'euros més que el que és habitual en aquests projectes de modernització del canal que tenen l'objectiu de poder fer passar més hectòmetres cúbics per segon.
Al canal d'Urgell li falten uns 140 quilòmetres per revestir i evitar així fugues d'aigua.
Aquests projectes però, de vegades topen amb l'oposició d'entitats ecologistes i ajuntaments perquè impliquen, en molts casos, la tala d'arbres que conformen les banquetes del canal.
Paral·lelament, algunes col·lectivitats han impulsat projectes de modernització del regadiu, com la de Bell-lloc d'Urgell, que està a punt de finalitzar un dels projectes més ambiciosos del canal amb 1.000 hectàrees de reg.
Encara no està enllestit del tot, ja que s'ha fet arribar l'aigua als hidrants però falta portar-la a les finques.
17a Jornada Reg i Futur sense presència institucional del Govern
Mollerussa ha acollit aquest divendres la 17 Jornada Reg i Futur organitzada per la comunitat de regants amb diferents ponències i taules rodones que han abordat, entre d'altres, temàtiques com el canvi climàtic i l'afectació en cultius com el panís.
La jornada però, ha estat marcada per l'absència de presència institucional del Govern en aplicació del 155 i així ho han destacat i lamentat l'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona i el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, durant l'acte inaugural.
''Per primera vegada no hi haurà la presència del conseller o consellera d'Agricultura a la clausura de la jornada'', ha dit Solsona, que també ha recordat que ja fa 92 dies de l'aplicació de l'article 155 a Catalunya provocant aquesta ''anormalitat política''.
Solsona ha destacat que l'any passat, la consellera Serret va anunciar un pla d'aigua de 30 milions d'euros fins al 2020 que per culpa del 155 no s'està desenvolupant.
És per això que ha considerat que la ''imposició del 155'' afecta l'economia productiva i les ajudes al sector agroalimentari ''provocant una situació d'inacció i paràlisi''.
De la seva part, el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha fet referència a la necessitat que tenen els regants ''d'auto exigir-se respecte'' davant els qui tutelen les polítiques agràries a Europa quan posen traves medi ambientals per desenvolupar polítiques de regadiu com ha passat amb el canal Segarra-Garrigues.

Response: El president de la comunitat de regants dels Canals d'Urgell ha confirmat que hi ha un reserva de 240 hectòmetres d'aigua per sostenir la campanya de reg d'aquesta temporada. A aquestes reserves s'han d'afegir l'aigua de la neu dels Pirineus i les pluges primaverals. També ha confirmat que no es preveu avançar la campanya de reg per la sequera.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
Diverses persones de fora dels Països Catalans han demanat el vot per Carles Puigdemont, candidat de JxCat-Lliures per Europa, a les eleccions europees de diumenge vinent.
Han publicat un manifest titulat ‘Nosaltres, amb Puigdemont’ en què denuncien l’intent de la Junta Electoral espanyola de vetar Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsatí.
Es tracta d’una web en català, castellà, gallec i basc gestionada per JxCat que cerca adhesions, donacions i gent que vulgui fer de voluntària.
S’hi pot afegir tothom, independentment del lloc de residència.
‘Aquestes eleccions s’han convertit en un plebiscit entre la democràcia o l’autoritarisme.
Per això defensem i donem suport a la candidatura del president Puigdemont’, diu el manifest.
També denuncia la repressió contra l’independentisme i apel·la als demòcrates espanyols i al respecte pel dret d’autodeterminació: ‘Puigdemont, Comín i Ponsatí representen la desfranquització d’Espanya per aconseguir que Espanya es comporti com una democràcia europea, i és per això que apel·lem a tots els demòcrates d’Espanya’.
Aquest és el manifest:
«Cap demòcrata pot tolerar que se li impedeixi tenir una llista electoral que els representi i a la que vulguin votar.
La cosa ja no va d’ideologia, sinó de democràcia.
Davant de situacions extraordinàries cal reaccionar, la Junta Electoral Central (JEC) pretenia exloure, per raons polítiques, el cap de llista de Lliures per Europa (Junts), Carles Puidemont, i al número dos i tres de la llista, Toni Comín i Clara Ponsatí, de les eleccions europees, i això no es pot tolerar.
Cal determinar si estem a favor o en contra del “dret a tenir drets” i si aquesta categorització és també aplicable al president Puigdemont i als seus consellers o no.
Els drets humans i també els civils i polítics són patrimoni del conjunt de la societat i la seva defensa és obligació de tots.
L’equidistància és complicitat i cap demòcrata hauria de ser còmplice d’aquests abusos.
No existirà una societat igualitària, justa i democràtica si a tots no se’ns reconeixen i garanteixen els drets fonamentals.
El president Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsatí han desafiat el règim del 78 como mai s’havia fet fins ara, posant damunt la taula acabar amb una transció inclonclusa.
Puigdemont, Comín i Ponsatí representen la desfranquització d’Espanya per aconseguir que Espanya es comporti com una democràcia europea, i és per això que apel·lem a tots els demòcrates d’Espanya.
Que Espanya respecti el dret a l’autodeterminació suposa que Espanya es comporta com una democràcia plena, i que altres nacions de l’Estat tinguin l’oportunitat futura d’exercir la seva sobirania i decidir lliurement el seu destí.
I això és d’interès de tots es espanyols, no només dels catalans.
Puigdemont, Comín i Ponsati estan defensant la democràcia a Espanya.
Impedir que el president Puigdemont i els consellers Ponsati i Comín es presentessin a las eleccions europees vulnera també el dret de tots els catalans i espanyols a votar lliurement a qui considerin oportú i afecta als drets de totes perquè estem davant d’unes eleccions que són circumscripció única i amb la intenció d’impedir que ni tan sols la llista que ells encapçalaven es puguessin presentar.
L’objectiu de la Junta Electoral Central era silenciar a una part important dels electors catalans i com a demòcrates ho hem de denunciar.
Aquí la cosa ni va de candidats ni va de partits, simplement va de democràcia sí o democràcia no.
Nosaltres, com a ciudadans de l’Estat espanyol, hem decidit vèncer la por, vèncer la repressió i denunciar aquesta violació de drets fonamentals.
Nosaltres defensem la llibertat.
Les eleccions europees són circumscripció única, qualsevol ciutadà de l’Estat, visqui on visqui, pot votar la llista del president Puigdemont, la candidatura de Lliures per Europa (Junts).
Aquestes eleccions s’han convertit en un plebiscit entre la democràcia o l’autoritarisme.
Per això defensem i donem suport a la candidatura del president Puigdemont, és qui més por els hi fa.
Nosaltres, els ciutadans, podem donar veu al president Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsati amb els nostres vots.
És fonamental que tinguin veu a Europa, en el Parlament Europeu, per la dempcràcia, per la llibertat.»

Response: En un manifest anomenat "Nosaltres, amb Puigdemont" diverses persones de fora dels Països Catalans demanen el vot per a Puigdemont a les eleccions europees del proper diumenge. El manifest, que es troba en una web feta en català, castellà, gallec i basc gestionada per JxCat, també denuncia la repressió i apel·la al respecte pel dret d'autodeterminació.


Instruction: Sintetitza el text:

Context:
El Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge cofinançarà amb 7,7 MEUR un total de set projectes impulsats per les administracions locals del Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre, a través de la convocatòria del fons FEDER per al període 2014-2020.
Tots els plans tenen com a objectiu afavorir l'eficiència energètica i la protecció del patrimoni natural, cultural i turístic.
Aquest dimecres, el DOGC ha fet pública la resolució amb els projectes que rebran una subvenció dels fons europeus gestionats per la Generalitat.
Les propostes escollides corresponen a la Diputació de Tarragona, els consells comarcals de l'Alt Camp i la Ribera d'Ebre, i els ajuntaments de Reus, El Vendrell i Vila-seca.
En l'eix adreçat a afavorir l'eficiència energètica, la Diputació de Tarragona rebrà 901.629 euros de cofinançament dels fons europeus per impulsar el pla 'Xarxa de calor de proximitat'.
El projecte es concreta en la realització de diversos projectes d'inversió en microxarxes de calor en equipaments de nou municipis -Alcover, La Fatarella, Gandesa, Horta de Sant Joan, El Montmell, Rasquera, La Sénia, Tivissa i Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant-, així com en la mobilització de biomassa forestal d'estella.
Pel que fa a l'eix adreçat a la protecció del patrimoni, se'n beneficiaran sis projectes de la demarcació.
En primer lloc, l''Operació Baronia d'Escornalbou', impulsada per la Diputació, rebrà 613.908 euros per a la restauració, ordenació i millora dels senders de la Baronia, el foment del turisme i la restauració dels elements del patrimoni arquitectònic.
L'actuació abasta l'àmbit de la Baronia, que inclou els municipis de l'Argentera, Colldejou, Duesaigües, Pradell de la Teixeta, Riudecanyes, La Torre de Fontaubella i Vilanova d'Escornalbou.
El segon projecte, impulsat pel Consell Comarcal de l'Alt Camp, és 'Història i patrimoni, les arrels d'una terra', que rebrà cofinançament per valor de 890.162 euros.
Entre d'altres actuacions, el projecte preveu la rehabilitació de dues naus de l'edifici de Ca l'Orga a Picamoixons per a la creació del centre d'interpretació de l'oli; la rehabilitació i museïtzació de la Fàbrica Martí Llopart i Trench, al Pla de Santa Maria; la revalorització de l'entorn del Columbari Romà de Vila Rodona i l'adequació del raval del Carme i l'ampliació del sisè tram de l'itinerari del nucli antic d'Alcover.
El tercer projecte és 'Camí de Sirga, camí de riu' amb una subvenció de 629.379 euros.
Endegat pel Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, aquest pla té per objectiu la revalorització, la rehabilitació i la promoció turística del seu patrimoni natural, cultural i històric al llarg del GR99 i el riu Ebre en el seu pas per la comarca.
El quart projecte correspon a la millora i recuperació del passeig de la Boca de la Mina de Reus, que rebrà 1,5 MEUR de fons europeus, tal com va anunciar dilluns la consellera Meritxell Borràs.
La millora de l'espai es completarà amb la creació d'un parc botànic amb cultius tradicionals i una zona d'esbarjo.
El projecte també inclou la creació del Jardí Agrari del Camp, una zona verda de quasi 10.000 metres, un Parc de les Olors i rutes teatralitzades al passeig, entre d'altres.
El cinquè projecte, dotat amb 1,16 MEUR, està impulsat per l'Ajuntament de Vendrell i preveu diferents actuacions al barri marítim de Coma-ruga per recuperar elements patrimonials arquitectònics i artístics del municipi per ampliar-ne l'oferta turística.
Per últim, l'Ajuntament de Vila-seca obtindrà 2 MEUR per al desenvolupament cultural del Celler Noucentista del municipi, com també van explicar dilluns la consellera i l'alcalde, Josep Poblet.
Arreu de Catalunya, el Departament de Governació cofinançarà amb 42,2 MEUR un total de 36 projectes impulsats per 31 administracions locals, entre les quals les quatre diputacions catalanes, el Conselh Generau d'Aran, dotze consells comarcals i catorze ajuntaments.
El fons FEDER és el principal instrument de la Unió Europea per pal·liar els efectes de la disparitat entre les regions.
El Programa operatiu del FEDER Catalunya 2014-2020 té com a objectiu la promoció d'un creixement intel·ligent, sostenible i integrador del territori, en la línia de les directrius de l'estratègia Europa 2020 i la seva transposició a Catalunya.

Response: El Govern, a través de la convocatòria dels fons FEDER, ha confirmat que cofinançarà amb 7,7 milions d'euros projectes locals del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre. Aquests projectes tenen com a objectiu millorar l'eficiència energètica i la protecció del patrimoni natural, cultural i turístic de la zona.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
EolicCat amenaça de demandar al Govern per inacció i danys patrimonials.
L'associació d'empreses eòliques ja ha iniciat una reclamació per manca d'acció de la ponència de renovables des del 2019, que es convertirà en un recurs judicial.
A més, estudien portar a la justícia la retroactivitat del nou decret llei "més restrictiu" i que pot "posar en risc" els projectes en tramitació.
La norma estableix que els nous criteris s'aplicaran als projectes que no han passat a informació pública, cosa que vol dir a tots, denuncien, perquè "no ha passat ningú" en dos anys.
"Els promotors estem indefensos", ha denunciat el responsable jurídic de la patronal, Joan Perdigó, que ha xifrat en 150 milions els danys patrimonials a les companyies del sector.
Tot i celebrar que el decret llei 24/2021 no imposi una moratòria al desplegament de renovables, la patronal es mostra molt crítica amb un decret que "posa traves" als promotors i "posa en risc" la transició energètica.
A més, EolicCat veu inconstitucional que els efectes retroactius que estableix la disposició transitòria segona del decret llei s'apliquin a tots els projectes que no han superat el tràmit de la ponència.
Per això, preveu que els promotors iniciïn processos judicials contra el Govern quan s'apliqui a projectes en tràmits restriccions com la distància mínima o minimitzar l'afectació sobre els connectors ecològics i les espècies amenaçades.
Segons els càlculs de la patronal, els promotors perdran 500.000 euros de mitjana per projecte pel canvi regulador, on s'inclou el cost d'elaboració del projecte tècnic i el cobrament de les taxes per a tramitar.
En total, la quantitat s'enfila fins als 30 milions d'euros.
A més, cal afegir la reclamació per possible pèrdua dels avals dipositats per garantir els drets de connexió a la xarxa i que són de 40.000 euros per megawatt.
Ara mateix, els avals de les iniciatives presentades a la ponència són de 120 milions d'euros.
El procediment d'avals està regulat per un decret estatal.
Un cop feta la sol·licitud, es reserva el punt de connexió i el promotor té un termini determinat per tramitar el projecte.
EolicCat lamenta que "aquesta norma estatal xoca amb la inactivitat de la Generalitat a l'hora de demanar expedients".
"El que no pot ser és que tingui el risc que t'executin els avals perquè la Generalitat no fa la seva feina", ha subratllat el president d'EolicCat, Víctor Cusí.
La patronal també adverteix que a banda dels 3.000 MW que han començat el tràmit a la ponència n'hi ha 1.500 més que no van rebre resposta en 90 dies, cosa que s'interpreta com a "silenci positiu" i també podrien reclamar una indemnització.
Tot plegat, afegeixen, dificulta encara més el desplegament d'energia renovable i augmenta la dependència energètica a Catalunya quan es tanquin les centrals nuclears, fet que està provocant un augment dels projectes que es volen ubicar a l'Aragó.
En total, s'han detectat un total de 8.000 MW eòlics i fotovoltaics que evacuaran a Catalunya a través d'una línia de molt alta tensió d'unes dimensions "com no se n'ha vist mai", ha dit el gerent de la patronal, Jaume Morrón.
Aquest escenari demostra que "hi ha una confiança més gran amb la tramitació a l'Aragó que a Catalunya", ha dit Morrón.
Per complir amb l'objectiu de descarbonització del Govern pel 2030, s'haurien de tramitar 1.000 MW a l'any durant una dècada i ara mateix només hi ha 419 MW que han passat a informació pública, ha afegit.
Morrón ha remarcat la importància que tenen els projectes desenvolupats a l'Aragó que estan "en competència total" amb els que es desenvolupin a Catalunya.
Per tot plegat, EolicCat ha reclamat als grups polítics que pressionin perquè el decret llei –que es troba en tràmit parlamentari- es converteixi en un projecte de llei i es modifiqui substancialment.
"Falta un lideratge polític important per tirar la transició energètica endavant", ha lamentat Cusí.
transició energètica
Més implicació dels afectats: les claus del nou decret de renovables del Govern
El vistiplau dels propietaris, l'obligació d'informar i oferir participar la ciutadania i els ajuntaments, o fer projectes a les ciutats són les novetats del marc presentat per Jordà i que substitueix el de 2019

Response: L'associació d'empreses eòliques, EolicCat, ha començat una reclamació per la manca d'acció de la ponència de les energies renovables des del 2019 i amenaça també amb demandar al Govern per danys patrimonials i portar davant la justícia la retroactivitat del nou decret llei. La patronal, per altra banda, denuncia que el nou decret lleu posa en risc la transició energètica.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'Audiència de Lleida ha inicial aquest dimecres el judici a un joier de Tàrrega acusat de simular un atracament a l'establiment per tal de poder cobrar de l'assegurança i saldar d'aquesta manera els deutes que acumulava entre crèdits hipotecaris, préstecs i línies de crèdit concedides.
L'acusat ha assegurat que quan ell era a la botiga va entrar un home, el va apuntar amb una pistola a l'esquena, el va lligar de mans i peus i va fer el mateix amb la treballadora de l'establiment i un client que va entrar moments després.
L'home ha reconegut que la primera cosa que va pensar quan els lladres van marxar va ser quina sort que tots estaven bé i la segona que sort que tenia una assegurança perquè si no "seria la meva ruïna".
A la fiscalia, però, li ha sorprès que la primera persona a qui va trucar fos al seu agent d'assegurances, abans que als Mossos i que quatre dies abans hagués ampliat la cobertura de la pòlissa contractada.
Els Mossos d'Esquadra també han declarat aquest dimecres i han dit que, tot i que l'acusat va declarar que abans de l'atracament havia anat al banc, l'home no apareix a les imatges de les càmeres de l'oficina bancària.
La fiscalia sospita que l'acusat va simular l'atracament pactant els fets amb els lladres i li demana nou anys de presó.
Està previst que demà dijous el judici segueixi amb el visionat de les càmeres de seguretat i la declaració de testimonis.
L'acusat ha explicat en la primera jornada del judici un lladre li va registrar les butxaques i es va endur els 10.000 euros que duia a sobre, el seu ròlex i que li va arrencar un penjoll.
Ha afegit que es va endur joies dels aparadors, diamants que estaven sobre el mostrador i rellotges per un valor total de 422.000 euros.
L'acusat ha assegurat en tot moment ser la víctima dels fets i ha lamentat que l'asseguradora només li va pagar 350.000 euros, "70.000 menys del que li havien de pagar, ha dit.
Segons l'escrit del ministeri fiscal, aprofitant que una altra joieria de la mateixa localitat havia sofert un atracament per part de dos homes d'origen sud-americà, "l'acusat hauria orquestrat, en connivència amb altres persones que no han estat identificades, un atac de les mateixes característiques a la seva joieria".
Així, el 27 de desembre del 2011 dues persones no identificades amb la cara tapada amb gorres i bufandes i amb accent sud-americà van entrar a l'establiment amb un objecte que semblava una arma de foc, lligant l'empleada que hi havia en aquell moment, i posteriorment al mateix acusat i a un altre home.
Segons la denúncia de l'acusat, els suposats lladres s'haurien apropiat de diversos rellotges i joies valorats en 203.942 euros, a més de diamants valorats en 218.370 euros.
El maig del 2012 el propietari de l'establiment va cobrar de l'asseguradora la quantitat de 351.560,88 euros.
L'acusat, sent propietari d'una joieria i soci d'una altra empresa, el novembre del 2011 passava per dificultats econòmiques ja que tenia un deute acumulat entre crèdits hipotecaris, préstecs i línies de crèdit concedides de 232.913,16 euros.
Així, segons la fiscalia, l'home, de 55 anys i veí de Guissona (Segarra), "va idear un pla per cobrar els diners de l'assegurança" que tenia contractada amb la companyia Generali Seguros per a casos de robatoris i atracaments.
Davant els fets, la fiscalia sol·licita per a l'acusat cinc anys de presó pel delicte d'estafa en concurs ideal amb el delicte de simulació de delicte, a més de la seva inhabilitació especial pel mateix temps per a l'exercici de la professió comercial de joies i objectes preciosos.
També li demana una pena de quatre anys de presó pel delicte de robatori amb violència.
Així mateix, el ministeri fiscal sol·licita que l'acusat i subsidiàriament l'empresa indemnitzin Generali Seguros amb 351,560,88 euros, més els interessos corresponents.
També demana que indemnitzin a l'empleada i a l'home que van patir l'atracament, amb 1.000 euros per a cadascun, pels danys morals que haguessin pogut patir a causa de la situació d'estrès produïda per la simulació del delicte.

Response: Segons el testimoni del joier de Tàrrega, un home va entrar a la joieria, el va apuntar amb una pistola, li va registrar les butxaques i va agafar els 10.000 que duia al damunt, el seu ròlex i algunes joies més que tenia a l'aparador. Tanmateix la Guardia Civil sospita que el joier va simular l'atracament per cobrar l'assegurança.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Les persones joves són històricament un dels col·lectius més afectats per l’atur i la precarietat laboral.
Ara, la seva situació s’ha vist encara més agreujada pels efectes econòmics i socials de la pandèmia de la Covid-19.
Segons les dades de l’EPA del segon trimestre de l’any, la taxa d’atur de menors de 30 anys arriba al 24%, enfront del 12,3% de la població general.
Per reduir aquesta xifra i ajudar les persones joves a inserir-se en el món laboral, el Departament d’Empresa i Treball posa en marxa diferents programes de foment de l’ocupació i la contractació per als joves.
“Des del Govern hem impulsat la inversió més gran de la història en polítiques actives, un pla de xoc de 917 milions d’euros per fer front a l’atur.
Aquests recursos van adreçats als col·lectius més afectats per aquesta falta de feina, entre ells els joves.
Durant aquest darrer trimestre, el Servei Públic d’Ocupació de Catalunya (SOC) oferirà ajuts per un valor total de 125 milions d’euros a empreses, autònoms i cooperatives de treball associat, per a la contractació de persones menors de 30 anys durant un any i a jornada completa.
La meitat del pressupost (62,5 milions d’euros) es destinarà específicament a contractes en pràctiques per a joves amb formació (ja sigui títol universitari, cicles formatius de grau mig, superior o equivalents, o certificats de professionalitat), i l’altre meitat, a contractes per a joves que no poden subscriure un contracte de pràctiques.
En total, es preveu la contractació de més de 5.500 persones joves aturades.
Les persones joves en situació d’atur interessades en ser contractades dins d’aquests programes s’han de posar en contacte amb la seva Oficina de Treball a través del telèfon 900 800 046.
Els requisits són tenir entre 16 i 29 anys i estar inscrit al SOC com a demandant d’ocupació no ocupat.
Trobareu tota la informació en aquest web.
Pel que fa a les empreses, autònoms i cooperatives de treball associat que vulguin contractar un treballador jove amb l’ajut econòmic del SOC, hauran d’estar constituïdes legalment i amb establiment operatiu a Catalunya.
Les empreses també podran sol·licitar la bonificació de contractes a joves de manera retroactiva, fins a un mes abans de la publicació de la convocatòria de les subvencions.
L’ajut es podrà sol·licitar a partir de la publicació de les convocatòries, prevista per a la primera quinzena del mes de novembre.
La informació serà consultable al web del SOC.
216 milions d’euros en polítiques actives d’ocupació per a joves
En total, el Departament d’Empresa i Treball destinarà 216 milions d’euros, entre el 2021 i el 2022, a polítiques actives d’ocupació adreçades únicament a les persones joves.
Uns programes específics que es veuen complementats també amb d’altres actuacions del SOC i del Departament dirigides a la població general, on també hi tenen cabuda les persones treballadores joves.
Aquest pressupost històric, procedent en gran part dels fons REACT-EU per tal d’afrontar les conseqüències de la crisi de la covid-19 i sacsejar les xifres de desocupació juvenil, permetrà beneficiar més de 25.000 joves a través dels ajuts a empreses per a la contractació de menors de 30 anys en situació d’atur; dels programes d’orientació, formació i experiència laboral per a joves que necessiten un suport específic, i dels programes de formació professional per a l’ocupació.
En definitiva, un conjunt d’actuacions per donar una resposta adequada a les necessitats i realitats laborals de cada jove.
Branded content
Així es provarà a Catalunya la implementació de la Renda Bàsica Universal
La Generalitat farà una prova pilot de dos anys per veure com es podria aplicar a tot Catalunya aquesta ajuda universal, individual i no condicionada a cap requisit
Branded content
El període de pagament de l'impost sobre el CO2 dels vehicles comença aquest setembre
Segons el padró definitiu, que es publica l’1 de setembre, hauran d’abonar el tribut més de 2,2 milions de vehicles, que corresponen a 1,6 milions de contribuents
Branded content
Què cal fer quan l'Agència Tributària de Catalunya ens reclama un deute?
L'ATC facilita a la ciutadania diversos canals telemàtics per al pagament de deutes: la seu electrònica, l’assistent virtual i el telèfon 012, a més de l’opció d’assistència presencial

Response: La població menor de 30 anys és un dels col·lectius on més precarietat i atur trobem. Per això, el Servei Públic d'Ocupació de Catalunya invertirà entre el 2021 i el 2022 un total de 216 milions d'euros en polítiques per aconseguir reduir l'atur en els joves de menys de 30 anys.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Un moment de l'atac feixista a Blanquerna
El titular del Jutjat d'Instrucció número 11 de Madrid, Juan Javier Pérez, ha fet pública una resolució per la què atribueix a 15 dels 19 feixistes que van assaltar el Centre Blanquerna l'11 de setembre del 2013 delictes de desordres, atemptat contra l'autoritat, amenaces i danys, a més de tres faltes per lesions.
Els delictes sumen possibles penes de fins a nou anys de presó.
En canvi, arxiva la causa contra quatre dels detinguts perquè no pot acreditar la seva participació.
El magistrat identifica els autors dels cops al diputat Josep Sánchez-Llibre i el càmera de TV3, les amenaces al delegat del Govern a Madrid, Josep Maria Bosch Bessa, i la persona que va tirar l'esprai de pebre dins del local.
Segons el jutge, ho van fer "amb la finalitat de protestar" i "impedir la celebració" de l'acte, i en el transcurs dels fets van causar danys a les portes i mobiliari del local per un valor superior a 400 euros.
També van cridar al delegat del Govern "català de merda" i li van dir que el matarien.
L'escrit recull que com a mínim un dels detinguts, Jesús Fernando Fernández Gil, va donar un cop al diputat de CiU Josep Sánchez-Llibre, i que un altre, Juan Luis López García, ho va poder fer al delegat del Govern.
Els assaltants portaven l'esprai de pebre
Malgrat que les defenses havien sostingut que l'esprai de pebre que va forçar a evacuar el local no havia estat llançat per cap dels assaltants, el jutge també identifica Jesús Fernando Fernández Gil com la persona que el va utilitzar.
El gas va provocar picors, irritacions i diverses persones van haver de ser ateses pels serveis sanitaris a les portes de Blanquerna.
Per aquests fets el jutge atribueix als assaltants un delicte de desordres públics amb un possible agreujant de l'article 557.2 (que permet una pena superior quan el delicte es comet "en ocasió de la celebració d'esdeveniments o espectacles que congreguin un gran nombre de persones" o a l'interior de recintes), un d'atemptat contra l'autoritat, un altre de danys i un d'amenaces contra el delegat del govern català a Madrid, Josep Maria Bosch Bessa.
Fins a nou anys de presó
Els delictes que atribueix als assaltants sumen fins a nou anys de presó.
Els desordres públics estan castigats a l'article 557.1 amb penes de presó d'entre sis mesos i tres anys i, en aquest cas, el jutge apunta a un possible agreujant perquè van tenir lloc en un acte públic.
Els atemptats contra l'autoritat (Josep Maria Bosch i Josep Sánchez Llibre) estan castigats amb penes d'entre dos i quatre anys de presó i multa de tres a sis mesos.
La pena per danys superiors a 400 euros, com en aquest cas, estan castigats amb una multa de sis a 24 mesos.
Per últim, el delicte d'amenaces contra Josep María Bosch que el jutge situ a l'article 169 del Codi Penal està castigat amb la pena de presó d'entre sis mesos i dos anys.
En canvi, el magistrat també arxiva la causa contra quatre dels 19 detinguts per aquells fets perquè "no existeixen dades objectives que justifiquin la continuació del procediment abreviat contra ells).
Segons explica, dues d'aquestes persones neguen que estiguessin al lloc dels fets i no existeixen imatges o fotografies que permetin identificar-los.
Els altres dos admeten que van ser al carrer, però no a l'interior del Centre Cultural Blanquerna.
"Designi comú"
El magistrat recorda que els assaltants van actuar de forma organitzada i tenien un "designi comú" per actuar com ho van fer: "La i interrupció de l'acte i l'exercici d'una violència moderada i controlada contra els qui s'oposessin a la seva actuació".
Juan Javier Pérez dóna ara deu dies al Ministeri Fiscal i a les acusacions personades perquè presentin un escrit d'acusació i demanin l'obertura de judici oral o bé l'arxiu de la causa.

Response: 15 del 19 feixistes que van assaltar el Centre Blanquerna el 11 de setembre del 2013 amb esprai de pebre i van atacar a cops el diputat Josep Sánchez-Llibre i el càmera de TV3, han estat acusats de desordre, atemptat contra l'autoritat i amenaces i danys pel Jutjat d'Instrucció 11 de Madrid.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La matriculació a les titulacions oficials de la UVic-UCC per al curs 2018-2019 s'ha incrementat un 10%, respecte el curs anterior, i ha passat de 8.174 alumnes als 8.981 actuals.
Així ho ha explicat aquest dimarts el rector de la universitat, Joan Masnou, que ha destacat la "consolidació" de la federació entre Vic i Manresa que, a més, es veu reflectida en el quart any de matriculació conjunta a l'alça, tot i que la tendència a nivell de Catalunya és al revés.
Concretament, l'increment global dels estudiants de nou accés és d'un 3%.
El rector també ha destacat que per primera vegada des de la federació entre Vic i Manresa, tots els estudiants obtindran un títol expedit sota una mateixa marca unificada.
La Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC) ha augmentat un 3% el nombre de matriculats de nou accés en títols oficials aquest curs 2018-19 i un 10% pel que al nombre total d'alumnes.
Això inclou els graus de la UVic, UManresa, els màsters oficials i els doctorats de la UVic-UCC, el Campus Professional, els estudiants del Grau de Traducció, Interpretació i Llengües Aplicades i Logopèdia semipresencial oferts conjuntament amb la UOC, i els centres adscrits BAU, EADA i ESERP.
Aquestes són algunes de les dades de la matrícula del curs 2018-2019 que aquest migdia ha presentat el rector de la UVic-UCC, Joan Masnou, en una roda de premsa que s'ha fet al campus Manresa.
Segons Masnou, "la UVic-UCC ha deixat de ser una universitat petita per ser una universitat madura, establerta i reconeguda dins del sistema universitari català, espanyol i europeu.
S'ha convertit en la universitat de la Catalunya Central" ha assegurat.
El rector també ha destacat que després de l'acord de federació signat el 2014, aquest curs serà el primer que el campus Manresa graduarà la primera promoció d'alumnes amb titulació de la UVic-UCC.
UManresa: més alumnes, més internacional
El campus Manresa ha matriculat, aquest curs, 516 nous alumnes, un 6,6% més que fa un any.
És el quart any consecutiu que augmenta el nombre de nous accessos i consolida així la tendència de creixement iniciada amb la federació el 2014.
Les dues facultats del campus manresà, tant la de Ciències Socials com la de Ciències de la Salut, creixen en nombre d'estudiants de nou accés, si bé l'increment més important és en aquesta segona, gràcies sobretot a l'atractiu del grau semipresencial en Logopèdia, impartit conjuntament amb la Univeristitat Oberta de Catalunya (UOC).
Infermeria es consolida com un estudi amb una alta demanda, igual que Fisioteràpia, que va omplir totes les places el mes de juliol, amb una nota de tall de 5,6.
En l'àmbit de les Ciències Socials, el grau en ADE ha viscut un increment del 24% en relació al curs anterior.
Un 35% de l'alumnat de nou accés d'UManresa prové de fora de l'Estat Espanyol, majoritàriament de França i Itàlia per als estudis de Fisioteràpia i Podologia, respectivament.
També hi ha alumnes internacionals als graus de Logopèdia i Infermeria, en una proporció molt menor.
Al conjunt del campus Manresa, la població internacional entre els estudiants de grau suposa, en aquests moments, el 37% i s'enfila fins al 44,6% en el cas dels nous alumnes.
El 66% de les persones que han accedit aquest curs al campus Manresa són dones.
Són clarament majoria als estudis de Logopèdia (on sumen un 92%) i de Mestre d'Educació Infantil (on suposen el 94%).
ADE i Fisioteràpia són els dos únics graus en què l'alumnat masculí supera el femení.
D'altra banda, la via d'accés més habitual als estudis de grau del campus Manresa és la superació de les proves d'accés a la universitat, després d'haver cursat el batxillerat, en el 62% dels casos.
Amb tot, hi ha un 22% que hi accedeix provinent de cicles formatius de grau superior.
En el cas de Logopèdia, un 39% dels matriculats de nou accés tenen estudis universitaris previs.
Masnou ha fet referència al descens en la matrícula dels estudis d'Educació Infantil (tant a Manresa com a Vic) i Primària (a Vic), estretament vinculada als nous criteris d'accés i que ha provocat una davallada general a tot Catalunya.
En aquest sentit, el rector ha dit que cal anar més enllà de les dades i entendre que "el sistema demana a la universitat que formi millors mestres, que prioritzem la qualitat a la quantitat i en això estem d'acord".

Response: La universitat  UVic-UCC confirma que la federació entre Vic i Manresa és sòlida, establerta i reconeguda, ja que segons les dades ofertes pel rector, les matriculacions han augmentat un 10% respecte al curs anterior. El rector també ha confirmat que aquest curs per primera vegada tots els estudiants obtindran un títol unificat.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Fa uns quants dies que circula a les xarxes socials una classificació dels països que tenen més ‘artistes silenciats amb l’empresonament’, i Espanya hi consta en primera posició, amb tretze casos, seguida de la Xina (12), de l’Iran (9), d’Egipte (5), de Turquia (3), de Cuba (1), etc. Són dades certes, incloses en un informe de referència publicat per la Unesco el proppassat mes de març i que porta per títol ‘L’estat de la llibertat artística‘.
Elaborat per un equip internacional independent d’una desena d’experts, documenta mig miler de casos de violació de la llibertat d’expressió artística en setanta-vuit estats, i Espanya és un dels que hi surt més malparat, tant per l’aplicació abusiva de la llei antiterrorista com per la repressió relacionada amb el procés català.
I així consta a l’informe:
I encara hi ha més classificacions d’aquesta mena:
Espanya, juntament amb la Xina, Cuba, l’Índia, l’Iran, Israel, Mèxic, Polònia, Veneçuela i els EUA, és un dels països on hi ha ‘fets alarmants sobre la manera com tracten els artistes i la seva llibertat d’expressió’.
I d’on surten aquestes dades?
L’informe indica la persecució i les condemnes de presó contra rapers, que justament ahir van ser motiu de condemna en el Concert per la Llibertat d’Expressió que es va fer a Palma, amb la participació de desenes d’artistes.
‘Espanya: rapers en el punt de mira’ és el títol d’un dels capítols, que recull la condemna de dos anys i un dia a la presó que va dictar l’Audiència espanyola contra dotze membres del grup La Insurgencia, denunciats després d’una actuació que van fer al carrer, amb cançons que feien referència a atemptats dels GRAPO i que criticaven la família reial espanyola, la policia i el sistema judicial de l’estat.
I també es fa ressò del cas de Valtònyc, ‘condemnat a tres anys i mig de presó per “greus insults contra la corona, glorificació del terrorisme i humiliació de les víctimes i amenaces”’.
I arriba a aquesta conclusió contundent: ‘Malgrat que algunes de les lletres de molts rapers espanyols parlen de violència i critiquen el govern espanyol i la monarquia, la proliferació d’empresonaments, persecucions i amenaces contra els rapers és una violació total dels tractats internacionals de què forma part Espanya i genera un ambient de silenciament per als artistes.’
Espanya-Catalunya
D’una alta banda, l’informe es fixa en casos de vulneració de drets que tenen relació amb el referèndum a Catalunya i que van afectar Pep Gimeno ‘El Botifarra’ i Cesk Freixas.
Diu així: ‘La tensió entre Espanya i la comunitat autònoma de Catalunya va créixer arran del referèndum del primer d’octubre de 2017, que va tenir un resultat favorable a la independència del 90%.
Aquest conflicte va tenir impacte en la llibertat d’expressió i en els intents de censurar artistes que havien expressat el seu suport a la independència de Catalunya.’
Afegeix: ‘Durant el setembre del 2017, el PP va intentar anul·lar uns quants concerts al País Valencià, adduint el suposat suport dels artistes a la independència de Catalunya.
El cantant Pep Gimeno “El Botifarra” i Carraixet tenien prevista una actuació el 26 de setembre a Torrevella, organitzat pel govern valencià, i el secretari general del PP a Torrevella, Joaquín Albadalejo, va demanar que s’impedís bo i dient: “En el PP defensem la nostra llibertat d’expressar la nostra llengua materna, que és l’espanyol.”‘
I un altre cas: ‘El cantant català Cesk Freixas havia d’actuar al setembre a Pinós, però el PP local va publicar un comunicat a Facebook demanant al govern valencià que prohibís el concert .
L’artista va explicar que el PP ja havia intentar censurar-lo prèviament, quan uns agents de la Guàrdia Civil es van presentar en un concert dient que en tenien queixes i, després d’una breu discussió, els agents van marxar.’

Response: Un estudi de la UNESCO ha revelat que Espanya està en la primera posició dels països que tenen més repressió de la llibertat d'expressió artística, amb 13 casos d'artistes silenciats, empresonats o amb condemnes. En aquest informe consten els casos de Valtònyc, o el grup La Insurgencia, denunciats per insults contra la corona o la policia.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El primer secretari del PSC i aspirant a revalidar el càrrec, Miquel Iceta, ha revelat que aquest dilluns al vespre va mantenir una conversa telefònica "molt cordial" amb el president de la gestora del PSOE, Javier Fernández, en què li va transmetre el 'no' del PSC a la investidura de Rajoy i l'aposta per consultar a la militància del PSOE en cas que es canviï de posicionament.
Malgrat tot, Iceta ha afirmat que no veu aquesta possibilitat i que no contempla que el PSOE ajudi Mariano Rajoy a seguir governant.
En roda de premsa des de Tarragona, Iceta ha replicat Javier Fernández, qui aquest mateix dimarts ha opinat que seria pitjor un govern en majoria del PP que un en minoria, que si tots els socialistes estan d'acord que un govern popular és "una mala notícia" convindria que no es contribuís "ni per activa ni per passiva" a donar-li continuïtat.
Miquel Iceta ha explicat que Fernández el va trucar enmig d'un debat amb Núria Parlon a Barcelona i que, al vespre, li va tornar la trucada.
El primer secretari del PSC ha explicat que va informar el president de la gestora que el posicionament formal dels socialistes catalans li traslladaria una comissió formada per Balmón, Escarp, Ros i Marín i nomenada per l'executiva, atès que tant ell com Parlon tenen suspeses les seves funcions orgàniques amb motiu del procés de primàries.
Malgrat tot, Iceta ha explicat que li va apuntar la posició "ja coneguda" que defensa el PSC: la idea que no s'ha de donar suport al PP, lamentar que no hi hagi un lideratge clar al PSOE i que si s'ha de fer algun canvi en la posició de socialistes espanyols es faci mitjançant una consulta a la militància.
"Va ser una conversa molt cordial, en què li vaig apuntar aquestes coses, però li vaig dir que s'haurien de formalitzar de la manera que la direcció executiva del PSC va decidir dilluns", ha aclarit.
Després que Fernández hagi opinat aquest dimarts que un govern amb majoria del PP seria pitjor que un govern en minoria dels populars, Iceta s'ha refermat en la posició de no investir Rajoy.
"Estem tots els socialistes d'acord en què un govern del PP és una mala notícia i, si ho és, convindria que nosaltres no en forméssim part, que no haguéssim contribuït ni per activa ni per passiva a la continuïtat d'un govern que per a tots és una mala notícia", ha reblat el dirigent del PSC.
Miquel Iceta ha subratllat que, fins al moment, no ha vist cap intent de canviar la postura de no investir novament Rajoy com a president del govern espanyol.
En aquest sentit, ha citat al secretari d'organització del PSOE andalús, Juan Cornejo, qui ha reivindicat la vigència de la resolució del comitè federal que nega el vot a la investidura de Rajoy.
L'actual primer secretari del PSC ha insistit que si la gestora opta per canviar de parer caldrà l'aval de tota la militància del PSOE.
"Respecto molt totes les opinions, que es puguin expressar en llibertat, però cal recordar que el mecanisme de presa de decisió és el que és", ha afirmat.
Iceta ha afegit que no s'imagina al PSOE ajudant Rajoy a seguir governant.
"No veig aquesta possibilitat", ha sentenciat.
Sobre les primàries: "Voldria guanyar, i guanyar bé"
Preguntat sobre el procés de primàries al PSC, Iceta ha constatat que els més de 7.000 avals recollits per la seva candidatura i per la de Núria Parlon "hi ha ganes de debatre i de participar".
El candidat a revalidar el càrrec ha cridat a assolir una participació "molt i molt alta" el 15 d'octubre i ha admès que el seu desig seria "guanyar i guanyar bé, i fer-ho de la forma més clara, més transparent i més positiva possible".
Iceta ha reivindicat que els socialistes catalans demostraran que "és possible fer un procés competitiu de primàries que, lluny de dividir, uneixi; que lluny de desanimar, impulsi, i que lluny de donar espectacles públics de divisió, doni mostres públiques de cohesió, unitat i empenta".

Response: Miquel Iceta ha confirmat en roda de premsa que en una conversa telefònica li va transmetre al president de la gestora del PSOE el no del PSC a la investidura de Rajoy, i opina que s’haurà de consultar a la militància del PSOE en cas que es vulgui canviar de postura respecte a la no investidura.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La Seca Espai Brossa ha presentat aquest divendres la seva primera producció de la temporada, 'Diumenge', una comèdia amb referents surrealistes de Joan Brossa dirigida per Hermann Bonnín.
L'espectacle està protagonitzat per Àngels Bassas, Àlex Casanovas i Abel Folk.
Bonnín ha explicat que "és aparentment un sainet quotidià on passen coses que deuen passar a totes les família, però amb la mirada del Brossa" i els seus símbols surrealistes.
El director del muntatge ha fet èmfasi en què l'obra li recorda al pintor surrealista belga René Magritte amb "una construcció i deconstrucció de la paraula".
L'espectacle es podrà veure a La Seca Espai Brossa del 19 d'abril al 21 de maig i forma part de l'epicentre Brossa.
Tres personatges, el marit, la muller i l'amic protagonitzen la petita història d'un matrimoni de la burgesia enriquida que estiueja a la Costa Brava.
'Diumenge' és una comèdia amb referents surrealistes com per exemple els de Magritte, quan desplega en la seva obra telons de vellut, ombres i paraules inflamades.
L'obra es trasllada als cinemes de barri, la ràdio, les primeres televisions en blanc i negre i els noticiaris, els No-Dos, en els que la presència de Franco era una constant inaugurant pantans, desfilant sota pal·li en les processons del Corpus seguit dels cardenals i bisbes del moment.
Bonnín ha explicat que és una obra escrita l'any 64 i que reflecteix la història d'una família mitja de l'època i els diumenges reben un amic i a partir d'aquí sorgeix una història subterrània entre els tres personatges.
L'actriu Àngels Bassas ha explicat que el personatge que interpreta al muntatge "és molt entranyable".
Ella creu que és important que el públic ubiqui el text a l'any 64 i ha assenyalat que sorprèn veure com el marit parla a la muller, ja que vist des del punt de vista actual seria "maltractament psicològic, però portat a la comicitat la veritat és que un riu molt".
Bassas veu en el comportament de la família moltes expressions "d'un matrimoni burgès català que s'avorreix un diumenge per la tarda i no saben què fer".
Ella interpreta una dona molt romàntica que "té una dependència del marit; es parlen molt malament, però no sabrien fer res sense l'altra", mentre que l'amic, interpretat per Abel Folk, els compensa a tots dos.
"És una obra com totes les del Brossa que injecta de forma subterrània el seu món a una història senzilla", ha dit Bonnín.
En aquest context, ha manifestat que "és aparentment un sainet quotidià on passen coses que deuen passar a totes les família, però amb la mirada del Brossa tot això es converteix en un món en el qual hi està immers Tàpies, Joan Miró i tota aquella generació".
Bonnín ha dit que "mentre es parlen de coses del present i conflictes petits i sentimentals, de cop i volta aixequen el vol unes paraules que desconcerten, però a la vegada concerten".
Els actors Abel Folk i Àlex Casanovas han reconegut que a l'inici no van entendre el text, però que van anar comprenen el seu sentit.
"És un gran contenidor que necessita ser omplert de coses.
No és una història, sinó que Brossa explica situacions, instants de la vida dels personatges", ha apuntat Folk.
Sobre el teatre de Brossa, Bonnín ha destacat que no escrivia teatre, sinó poesia escènica.
"Les seves obres s'han de llegir i acceptar, i entendre quin és aquest món estrany, poètic i surrealista" que presenta, en el que també hi ha "un gran humor a contracorrent".
El director de l'obra també ha indicat que Brossa tenia els ulls posats en les persones senzilles i en el seu món, i sobre ells hi posava una música i una poètica "absolutament original".
L'espectacle 'Diumenge' no té escenografia, només hi ha un parquet a terra i els espectadors es situen de forma lateral.
"Hi ha un joc i es fa l'ullet amb el públic", ha apuntat el director .
20 anys del Brossa Espai Escènic
Per altra banda, ha recordat que el Brossa Espai Escènic va néixer fa 20 anys, molt a prop d'on han celebrat la roda de premsa al barri del Born al carrer Allada-Vermell.
"Avui fa 20 anys exacte", ha recalcat Bonnín.
El va inaugurar el mateix Joan Brossa.

Response: La Seca Espai Brossa ha presentat aquest divendres la primera producció de la nova temporada: "Diumenge". Dirigida per Hermann Bonnín, es tracta d'una comèdia que tracta temes quotidians però amb tints surrealistes. El guió original és de Joan Brossa i està protagonitzada per Àngels Bassas, Àlex Casanovas i Abel Folk. L'espectacle no té escenografia.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El secretari de Treball del Govern, Josep Ginesta, atribueix l'augment de l'atur en 1.500 persones a Catalunya a les mesures de prevenció per frenar l'expansió del coronavirus i la cancel·lació de grans esdeveniments com el Mobile World Congress (MWC).
Ginesta ha argumentat que el nombre d'aturats només ha pujat en el sector serveis (+1.512) i a la demarcació de Barcelona (+2.426), on s'havia de celebrar el congrés.
En una atenció als mitjans, Ginesta ha assegurat que "no es poden descartar" Expedients de Regulació d'Ocupació arran de la crisi del Covid-19 tot i que ha assegurat que "a hores d'ara" no n'hi ha cap sobre la taula que tingui "com a element troncal" la crisi del coronavirus.
L'atur registrat a Catalunya ha pujat en un mes de febrer per primera vegada en sis anys, quan es va registrar un rècord històric de 665.176 aturats.
Durant el segon mes del 2020 la xifra d'aturats actual, però, és molt més baixa amb 395.214 persones registrades a les llistes d'atur.
Per Ginesta, l'increment de l'atur no només s'explica per la desacceleració econòmica sinó per la crisi del coronavirus, un element que ha aparegut durant el mes de febrer i que "condiciona" les dades.
"L'aplicació de mesures de caràcter preventiu, per evitar contagis i la crisi a escala global que ha generat l'aparició del coronavirus acaba tenint un impacte sobre el dinamisme del mercat de treball, especialment a Barcelona amb la no-celebració del Mobile", ha dit Ginesta.
Aquesta situació ha provocat "menys mobilitat per part de les persones i empreses", un fet que afecta Barcelona i Catalunya, "territoris que acullen molta gent".
La feminització del sector serveis, el més afectat per l'augment de l'atur (+0,5%), ha provocat que el col·lectiu més afectat per la destrucció d'ocupació hagin sigut les dones, amb un comportament negatiu intermensual (+0,8%) i anual (+0,7%).
Durant el febrer del 2020 a Catalunya hi havia 223.000 aturades.
L'atur s'ha reduït a totes les demarcacions de Catalunya menys a Barcelona, on aquest indicador ha crescut un 0,9% i on s'han notat més les mesures de prevenció de contagi de coronavirus.
La crisi del brot víric i la suspensió del MWC també expliquen la reducció de 15.929 contractes formalitzats en comparació amb el gener i 5.168 menys que fa un any, el primer descens en contractació des del 2013.
Preguntat sobre si l'epidèmia de coronavirus podria afectar més al mercat de treball, Ginesta ha afirmat que "no es pot preveure" amb certesa però ha assegurat que cal tenir en compte que les mesures que han pres les empreses catalanes han sigut en "l'àmbit de la precaució" i no perquè hi hagi hagut afectació directa com ara confinaments de treballadors.
Per aquest motiu, ha assegurat que la situació "es pot estabilitzar en el curt termini".
El Govern està fent un seguiment diari de la situació i s'està preparant per acompanyar les empreses que ho necessitin, ha assegurat.
Ginesta ha dit que "pot passar" que les companyies catalanes necessitin fer Expedients de Regulació d'Ocupació temporals per ajustar la producció tot i que, de moment, no n'hi ha cap que argumenti problemes de subministrament causats per la crisi del coronavirus, com ja ha passat en empreses com la planta de Volkswagen a Navarra.
Amb tot, el secretari de Treball ha subratllat que les dades d'ocupació són més positives si es comparen amb les registrades durant el febrer del 2019, ja que durant el segon mes d'aquest any hi ha 1.428 aturats menys.
També ha volgut remarcar que la xifra total de persones sense feina inscrits a les oficines del SOC a Catalunya és la més baixa en un febrer des del 2008.
D'altra banda, ha destacat l'augment de les afiliacions per sisè any consecutiu.
Durant el mes de febrer s'han registrat 21.300 afiliats més que al gener, un increment del 0,6%.
En comparació amb el mateix període de fa un any, el creixement ha sigut de l'1,6%.
Ginesta també ha remarcat que l'atur de llarga durada s'ha reduït fins al 36,6% i que la durada mitjana de permanència a l'atur se situa en 7,6 mesos, una de les més baixes dels últims deu anys.

Response: S'ha registrat un augment de l'atur en el sector serveis i més específicament a la demarcació de Barcelona. El secretari de Treball del Govern, en una atenció als mitjans, atribueix aquest augment a les mesures de prevenció contra la covid i a la cancel·lació de grans esdeveniments, com ara el Mobile World Congress.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El director del Servei Català de Trànsit (SCT), Juli Gendrau, ha admès la seva "preocupació relativa" pel repunt d'accidents amb víctimes mortals que s'han produït en les darreres setmanes, l'últim dels quals va tenir lloc dilluns quan un motorista va perdre la vida a la carretera C-224 a l'alçada de Capellades (Anoia).
Gendrau afirma que caldrà analitzar les casuístiques que han intervingut en aquests episodis i s'ha mostrat partidari de seguir treballant en la prevenció i la formació en educació viària "per lluitar contra aquesta xacra".
En aquesta línia ha reiterat que la màxima prioritat del Govern és reduir la sinistralitat a les carreteres.
Així mateix ha avançat que la propera campanya que engegarà el SCT està orientada a reduir els accidents de moto.
Gendrau ha fet aquestes declaracions en el marc de la VII Jornada del programa Game Over que impulsa l'Institut Guttmann de Badalona.
L'objectiu d'aquesta iniciativa és sensibilitzar els joves perquè desenvolupin actituds responsables i prudents quan es trobin al volant.
El nou director del Servei Català de Trànsit (SCT), Juli Gendrau, considera que en totes les conductes de risc "la prevenció és bàsica" per conscienciar les persones i formar-les.
"Hem vist que quan tota una generació que ha rebut formació en educació viària ha accedit a la carretera els accidents s'han disminuït", ha advertit.
Amb tot, insisteix en la necessitat de seguir treballant en aquesta direcció, sobretot després dels sinistres amb víctimes mortals que en les darreres setmanes han experimentat un repunt.
El cap de setmana passat dues persones van perdre la vida en un xoc frontal entre un cotxe i dues furgonetes a la N-340, a l'Ampolla, i dilluns un motorista de 42 anys va morir en un accident a la C-224 a Capellades.
"Estem relativament preocupats perquè hi va havent accidents amb víctimes mortals massa sovint i aquesta és una xacra contra la que hem de lluitar i a la que hem de guanyar", ha apuntat Gendrau que ha recordat que reduir els sinistres amb morts és la prioritat del nou Govern.
Alhora ha dit que estan analitzant les diferents casuístiques per determinar els motius pels quals han tingut lloc aquesta fets i si existeix un denominador comú.
Tot i que el cap del SCT ha detallat que properament es desenvoluparà una campanya per combatre els accidents de moto, també ha indicat que treballaran per evitar els episodis en què resulten implicats ciclistes com el que va tenir lloc diumenge a Amer quan una jove de 25 anys va quedar greument ferida a la C-63, o el que va afectar un noi de 14 anys que va perdre la vida després de patir un atropellament a Santa Margarida de Montbui.
"En el cas del ciclisme de carretera, al conviure amb vehicles motoritzats, el ciclista és el dèbil", ha advertit Gendrau que ha considerat que cal fer pedagogia entre els conductors perquè mantinguin la distància de seguretat a l'hora de fer avançaments i també incidir en els mateixos ciclistes perquè evitin situacions de risc.
VII edició del Game Over
Gendrau ha fet aquestes valoracions en el marc de la VII Jornada del programa Game Over que impulsa l'Institut Guttmann de Badalona.
Aquesta iniciativa té per objectiu conscienciar estudiants de secundària i de Formació Professional sobre els riscos de la conducció i sensibilitzar-los perquè desenvolupin actituds responsables i prudents quan es trobin al volant.
"Tenir de primera mà un testimoni real del que pot passar-te és molt important", ha reconegut Gendrau en referència als 26 monitors que visiten els centres educatius per compartir les seves experiències amb els joves.
En aquesta línia destaca la importància d'impartir una formació que emocionalment pugui captar l'atenció dels estudiants perquè recordin aquesta vivència tota la vida.
Aquest curs el programa s'ha dut a terme en 395 centres i se n'han beneficiat 48.108 alumnes.
El 93% d'aquests afirma que recorda molt bé el relat de l'experiència personal del monitor i el 88% considera que les xerrades influeixen de forma positiva en la prevenció de les conductes de risc relacionades amb la conducció de vehicles.
El 48% dels joves manifesta que gràcies a aquestes sessions ha modificat la seva conducta relacionada amb el trànsit.

Response: El director del SCT ha traslladat la seva preocupació per l'increment d'accidents a les carreteres amb víctimes mortals. Tanmateix ha confirmat que la prioritat del Govern serà reduir la sinistralitat i ha llançat una campanya per sensibilitzar els joves i aconseguir que tinguin conductes responsables i prudents quan vagin al volant.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Així mateix, ha dit que des del govern consideren el polèmic piulet de De Gispert ‘un error desafortunat’ que lamenten.
‘Volem fer un reconeixement a la llarga trajectòria política i agrair la seva tasca al capdavant del Parlament de Catalunya’, ha dit.
La setmana passada, el president de la Generalitat, Quim Torra, va considerar tancada la polèmica, tot i que Sergi Sabrià (ERC) va reprovar De Gispert.
De Gispert havia publicat aquesta tarda una carta oberta en què deixava en mans del govern la revocació del guardó després de la polèmica desfermada per un repiulet en què comparava polítics del PP i Cs amb porcs.
Arran d’això, Ciutadans, el PSC i el PP van demanar a Torra que li retirés el guardó.
De Gispert va esborrar el piulet i va demanar disculpes, però, veient l’enrenou, ha decidit de posar a disposició del govern la Creu.
‘Vull manifestar que aquesta campanya política envers la meva persona és profundament preocupant, i cal denunciar-ho: no podem permetre que es restringeixi ni coarti la llibertat d’expressió de tots, siguem qui siguem, si veritablement volem construir una societat avançada democràticament.
Es tracta d’un valor republicà bàsic, que hem de saber protegir efectivament, perquè ens hi juguem molt’, denunciar a la carta.
Podeu llegir-la sencera ací:
«Benvolgudes, benvolguts,
La setmana passada vaig rebre una bona notícia: el Govern m’atorgava, junt amb altres persones i entitats, la Creu de Sant Jordi, una distinció creada l’any 1981 que premia una trajectòria vital al servei de Catalunya i de la seva cultura, o també un fet rellevant i especial, haver destacat en un àmbit, una entitat creada….
No cal dir que aquesta decisió em va fer molta il·lusió, perquè he estimat i estimo les institucions catalanes, he tingut el goig de servir-les al llarg de la meva vida, crec que he contribuït a consolidar l’autogovern de Catalunya i he tingut l’honor immens de ser la primera dona de presidir el nostre parlament.
Dos dies després, però, i com a conseqüència d’un maleït tweet, va haver-hi un daltabaix exagerat: a la política i als mitjans de comunicació, línies editorials i opinadors de tota mena hi anaven creant un ambient procliu a revertir l’atorgament de la Creu a la meva persona, encara que fos tergiversant el que jo havia escrit i silenciant les meves explicacions.
Tampoc no semblava importar gens que m’hagués disculpat pel tweet, que he reconegut que era desafortunat, ni que l’hagués esborrat, en veure les interpretacions que s’estaven difonent.
El mal ja era fet i els professionals de la crispació no estaven disposats a desaprofitar la situació.
Vull manifestar que aquesta campanya política envers la meva persona és profundament preocupant, i cal denunciar-ho: no podem permetre que es restringeixi ni coarti la llibertat d’expressió de tots, siguem qui siguem, si veritablement volem construir una societat avançada democràticament.
Es tracta d’un valor republicà bàsic, que hem de saber protegir efectivament, perquè ens hi juguem molt.
Vivim temps convulsos políticament i, a més, estem en campanya electoral.
El tweet, que no era afortunat, ha estat molt oportú per a tots els qui no perden cap oportunitat d’erosionar un govern i un parlament vulnerables, ateses les circumstàncies polítiques, i per inocular noves dosis de crispació en la política i deteriorar-hi el debat; per als qui, en definitiva, des del cinisme, la deslleialtat i la irresponsabilitat, creuen en el ‘tot s’hi val’ i el practiquen.
Ateses aquestes circumstàncies, per un sentit institucional i perquè crec, a més, que la Creu de Sant Jordi, com a distinció, ha d’estar allunyada de tota polèmica que puguin atiar aquells a qui, sobretot, molesta qualsevol forma de catalanitat expressada de manera normal, pacífica i festiva, assumeixo l’error comès, tot lamentant-lo, i us anuncio que he posat la Creu de Sant Jordi, que encara no he rebut, a la disposició del M. H. President Quim Torra i del seu govern, per al que creguin més convenient.
Per acabar, i tot agraint al govern de la Generalitat que considerés fa uns dies que era mereixedora de la Creu de Sant Jordi, constato que, en aquests moments de la vida –la meva i la del nostre país–, el que veritablement valoro, em fa feliç i em dóna vida és l’escalf de tanta gent amiga, el talent de tantes dones i de tants homes que ens acompanyen i la il·lusió compartida per un futur de dignitat i de llibertat col·lectives.
Per això, amb Creu de Sant Jordi o sense, em tindreu al costat i al servei d’aquest poble que ha sofert tant, que ha aguantat tant, però que es rebel·la democràticament i pacíficament per un futur millor.
Visca Catalunya lliure!
Núria de Gispert i Català
Presidenta del Parlament de Catalunya 2010-2015»

Response: De Gispert va fer un tuit on comparava polítics del PP i Cs amb porcs, cosa que va causar molt d'enrenou, crítiques i polèmica. En vista de l'embolic causat, De Gispert ha publicat una carta oberta on demana disculpes pel tuit desafortunat i deixa en mans del Govern la revocació de la Creu de Sant Jordi.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El president de la Comissió d’Afers Europeus del Parlament de Suècia, Carl Schlyter, considera que el debat sobre l’encaix d’una Catalunya independent a la UE no es pot utilitzar com a argument ni com a excusa a la campanya electoral.
Ha dit que ‘Catalunya compliria tots els criteris’ per ser membre de la UE i que Espanya veuria ‘els beneficis de tenir una bona relació amb Catalunya’.
Schlyter, del partit dels Verds, ha afegit que si els catalans escullen ‘un futur diferent’ els governs europeus hauran de reaccionar.
Aquestes declaracions a l’ACN, les ha fetes al parlament d’Estocolm, on el Consell de la Diplomàcia Pública de Catalunya (Diplocat) ha organitzat avui un acte sobre el 27-S.
A l’acte, organitzat conjuntament amb el partit dels Verds a Estocolm, hi ha assistit també el secretari general del Diplocat, Albert Royo, que ha subratllat que el president català, Artur Mas, podia ser ‘jutjat i empresonat’ ben aviat per haver promogut el 9-N.
Royo ha destacat que els catalans havien demanat ‘reiteradament’ un referèndum al govern espanyol, però que aquest s’hi havia negat i que ‘l’última sortida’ era el 27-S.
‘Seria millor un referèndum real’, diu Schlyter
‘La democràcia hauria de ser justa’, ha dit Carl Schlyter, que ha lamentat que els catalans hagin de votar sobre la independència ‘de manera complicada’ el 27-S, sense un referèndum vinculant, perquè el govern espanyol el nega.
‘Seria molt millor que poguéssiu tenir un referèndum real; almenys tothom podria expressar la seva opinió justament, i aquesta és la base perquè tothom respecti la decisió’, ha dit.
Els governs europeus ‘no voldran interferir en la decisió que prenguin els catalans’, ha dit Schlyter.
‘Però si els catalans escullen un futur diferent, és clar que haurem de reaccionar –ha observat–.
Si un nou estat vol entrar a la UE, per què li ho hem de denegar?’
I ha afegit que Catalunya compliria els criteris democràtics, de drets humans i econòmics.
‘No es pot utilitzar com a argument, no es pot utilitzar la UE com a excusa en aquest referèndum’, ha advertit.
Així mateix, ha dit que si Espanya vetés l’adhesió hi hauria un problema, però que ‘si la conclusió del procés és que hi ha un matrimoni infeliç, val més ser bons amics’.
‘Estic segur que la gent d’Espanya veurà els beneficis de tenir una bona relació amb Catalunya, es decideixi què es decideixi.
Sempre és millor tenir bones relacions amb el veí’, ha afegit.
Les conseqüències del 27-S
Sobre el caràcter plebiscitari de les eleccions, ha dit: ‘En diguis com en diguis, si la gent vota una clara majoria de partits que volen un futur diferent per a Catalunya, com ho pots aturar?’
I encara més: ‘Fins i tot si no ho volen reconèixer com un referèndum, hi haurà una realitat política.
Un es pot quedar en un racó i dir que no li agrada, però això tant se val: la realitat hi és.’
Schlyter ha remarcat que la Comissió d’Afers Europeus dóna al ministre d’Afers Estrangers suec un mandat sobre com ha de negociar a la Unió Europea, i no ha descartat que un dia li hagin de donar directrius sobre Catalunya.
‘Potser haurem de tornar aquí’, ha dit, sobretot ‘si els catalans volen canviar la seva relació amb Espanya’.
El debat del Diplocat
Durant el debat, Bel Olid, presidenta de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana, ha presentat Catalunya com un lloc divers on un 70% dels ciutadans són ‘xarnegos’, un terme amb què s’ha descrit a si mateixa i que ha volgut reivindicar positivament com a part del país.
Olid ha explicat al públic d’ Estocolm la transversalitat del procés independentista, i ha mostrat la imatge de l’abraçada entre el president Artur Mas i el diputat de la CUP David Fernàndez com a exemple.
L’eurodiputada sueca Bodil Valero ha explicat la seva experiència com a observadora internacional a la manifestació de la Meridiana: ‘Qui digui que hi havia poca gent, menteix.’
Valero ha afegit que ella i la resta d’observadors ni tan sols van poder arribar fins a la capçalera, de tanta gent com hi havia als carrers.
Jaume Farguell, ex-diputat i ex-batlle de Berga, ha recordat la relació entre el seu municipi i Suècia.
Farguell ha remarcat, per exemple, que a Europa hi ha una trentena de pobles anomenats Berga, la majoria en a Suècia.
També berguedà ha recordat la construcció del pavelló suec de l’exhibició universal de Barcelona, de l’any 1929, que finalment va restar a Berga.
El diputat suec Valter Mutt, moderador de les jornades, ha assenyalat que el dret d’autodeterminació és reconegut internacionalment.
Durant l’acte, un representant de l’ambaixada espanyola ha intervingut per defensar la posició del govern espanyol, per dir que el 9-N no seguia la legalitat espanyola i que Madrid ‘no pot autoritzar un referèndum legal’.

Response: El president de la Comissió d’Afers Europeus del Parlament de Suècia ha declarat que el debat si Catalunya en el cas d’independència pogués formar part o no de la UE no es pot utilitzar com a argument en una campanya electoral. Justifica també que Catalunya tindria tots els requisits per a ser un estat membre de la UE.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'avís per l'incendi s'ha rebut poc abans de les 5 de la tarda.
Foto: @enricprades
ACTUALITZACIÓ 9:45 hores, diumenge 15.
Foc controlat i també un a Ginestar
Intensa tasca dels Bombers de la Generalitat durant esta nit passada, en què els efectius terrestres que van quedar a la zona de Colladetes del Perelló en retirar-se els aeris, han aconseguit controlar l’incendi que crema des d’ahir a les cinc de la tarda.
La nit, però, encara s’ha complicat més en declarar-se un altre incendi al Ginestar poc després de les 12, que des de fa uns minuts està també controlat després de cremar unes 12 hectàrees de camps agrícoles abandonats.
Este matí treballen una vintena de mitjans terrestres a l’incendi de Ginestar i una quinzena al del Perelló, a l’espera de decidir si cal que s’incorporen alguns mitjans aeris per seguir remullant la zona o poden assumir-ho les dotacions que treballen des de terra.
S’espera que durant el matí comence a bufar el vent de mestrat amb poca intensitat, tot i que la força tendirà a pujar a llarg del dia.
ACTUALITZACIÓ 22.00 hores.
Estabilitzat
Els Bombers de la Generalitat han donat per estabilitzat, a les 21.40 hores, l’incendi forestal que des de primera hora de la tarda afecta el paratge de les Colladetes del Perelló.
Una vintena de mitjans terrestres dels Bombers continuen realitzant les tasques d’extinció i restaran tota la nit a la zona per acabar d’assegurar el perímetre.
Els set mitjans aeris que han participat en les tasques d’extinció s’han retirat amb l’ocàs, cap a les 21.30 hores.
Segons les informacions facilitades pel Servei Català de Trànsit, la carretera TV-3022 està tallada en ambdós sentits de la marxa entre el punt quilomètric 1,8 i el punt quilomètric 18,9.
Les causes de l’incendi no estan determinades, encara que "molts indicis apunten al foc en un transformador d’un molí eòlic", segons han informat els Bombers de la Generalitat.
Els Agents Rurals, cos competent en la investigació dels incendis, ha encetat la línia per esbrinar quin ha estat l’origen exacte del foc.
Així mateix, l’extensió cremada serà mesurada pels Agents Rurals un cop extingit l’incendi.
A hores d’ara, i segons les xifres provisionals dels Bombers, haurien cremat entre 25 i 30 hectàrees de vegetació forestal.
Molí del parc eòlic de les Colladetes, cremat.
Foto: Agents Rurals
De la seva banda, la Direcció General de Protecció Civil de la Generalitat ha posat en prealerta el pla especial per Incendis Forestals a Catalunya, Infocat.
ACTUALITZACIÓ 19:25.
Esforços per evitar que el foc salte la carretera
Els Bombers de la Generalitat estan dedicant esforços en intentar evitar que les flames de l'incendi que crema a la zona del parc eòlic de les Colladetes, al Perelló, salte a l'altra banda de la carretera de Rasquera, que actualment està tallada per facilitar l'operatiu d'extinció.
Tot i que el foc, que s'ha originat on són els aerogeneradors, s'ha dirigit cap a la carreterra, el vent de Ponent, que bufa amb certa intensitat, no l'empeny a hores d'ara cap a la via.
D'esta manera, les hectàrees potencials de l'incendi es reduixen a unes 40, mentre que si el foc aconseguís passar la via, el potencial de les flames augmentaria molt.
INFORMACIÓ 18:42.
Un transformador, possible origen
Els Bombers de la Generalitat han rebut, minuts abans de les cinc de la tarda, un avís de foc a la zona del parc eòlic de les Colladetes del Perelló.
Es tracta d’un incendi que afecta vegetació forestal en el paratge situat a prop de la carretera de Rasquera, la TV-3022, que es troba tallada entre el punt quilomètric 1,8 i el 2 per facilitar les tasques de l’operatiu.
Foto: @enricprades
Està previst que un desena més de vehicles terrestres provinents d’altres Regions d’Emergència s’incorporen paulatinament a les tasques d’extinció.
Els bombers han apuntat que el foc en un transformador en un molí de vent del parc eòlic de les Colladetes ha pogut ocasionar l’incendi, tot i que es tracta d’una hipòtesi per confirmar.
L'incendi no està controlat a hores d'ara i a la zona hi bufa un vent entre moderat i fort.
Les primeres estimacions apunten a una afectació potencial de 40 hectàrees, tot i que l'afectacio provisional és d'unes 12.
El dispositiu d'extinció també compta amb efectius de les ADF, Agentsrurals, mossos, Policia Local, ProteccioCivil i SEM Foto: Bombers
L'incendi, a les 22.00 hores, ha cremat entre 25 i 30 hectàrees de vegetació forestal.
Foto: Agents Rurals
Imatge facilitada per un veí on s'observa un dels molins sense una aspa.
Foto: @enricprades

Response: A primera hora de la tarda, un incendi forestal ha afectat el paratge de les Colladetes del Perelló. Els bombers de la Generalitat l'ha donat per estabilitzat vora les 10 de la nit. Els bombers tenen la hipòtesi que pot haver estat causat per un transformador de molí eòlic i estimen que unes 40 hectàrees han estat afectades.