Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El barri de Sant Cosme del Prat de Llobregat celebra aquest any el seu 50è aniversari.
Construït a partir dels anys 60 per acollir els habitants de les barraques de Montjuïc i de les poblacions més afectades pels aiguats dels anys 1962 i 1967, és un exemple del que la lluita veïnal, amb el suport de les administracions, pot aconseguir.
Sergi Alegre, tinent d’alcalde del Pla d’Actuació del Barri de Sant Cosme, ho qualifica ‘d’història d’èxit’, perquè un barri que des dels seus inicis ‘ha arrossegat un passat conflictiu’ ha estat capaç de superar tots els entrebancs per encarar el futur amb optimisme.
En vista al futur, Alegre apunta que el repte prioritari és seguir treballant per millorar la integració d’una part de la comunitat gitana que viu al barri i fer realitat el projecte que preveu urbanitzar dos nous carrers amb 1.000 habitatges que ‘portaran nova vida al barri’.
En aquests 50 anys, Sant Cosme ha superat grans desafiaments tant socials com urbanístics.
Pel que fa als segons, Sergi Alegre destaca que el barri és l’únic de Catalunya on el 100% dels seus habitatges originals han estat enderrocats en diferents fases per construir-ne de nous.
Així, a dia d’avui, els blocs que per les presses i el seu caràcter provisional tant ràpid es van deteriorar, han deixat pas als actuals, en el que ha estat una transformació radical que ha convertit l’antic polígon residencial en un barri amb present i futur.
A nivell urbanístic, el repte pendent és reprendre el projecte aparcat en el seu moment per la crisi econòmica de construir dos nous carrers al barri amb un total de 1.000 habitatges de protecció oficial.
Un projecte associat a una Àrea Residencial Estratègica (ARE) que suposaria incrementar un 10% la superfície de Sant Cosme i, el que és més important, donar ‘una nova vida al barri’ amb l’arribada de nous veïns.
Alegre explica que el fet que el 100% dels habitatges del barri hagin estat sempre de protecció oficial ha fet que majoritàriament els veïns siguin els mateixos que van arribar al barri fa 50 anys.
Una realitat positiva per una banda, perquè ha enfortit el sentiment de pertinença al barri, i també negatiu perquè ha evitat que s’hagi regenerat la població perpetuant els seus trets positius al barri però també els negatius.
Una de les conquestes més importants i la més recent ha estat l’arribada del metro al barri.
Ni la polèmica pel nom de la parada, Parc Nou en comptes de Sant Cosme com reclamaven els veïns, ha enfosquit el que per Alegre ha estat ‘la cirereta del pastís’ i l’element definitiu per demostrar als veïns ‘que l’administració segueix apostant pel barri’.
Aquí, el tinent d’alcalde destaca que el consistori es podia haver conformat amb una parada al centre del municipi que l’unís amb Barcelona i amb l’aeroport, i que en canvi va ‘batallar’ per aconseguir dues parades més: una al polígon Mas Blau i la de Sant Cosme.Una parada de metro, afegeix Alegre, que a banda de millorar la mobilitat dels veïns, ha servit també per atreure inversions de primer ordre com la nova seu d’Amazon, La Fundació Catalana de l’Esplai, amb els seus 200 treballadors, i hotels lligats al boom turístic i a la proximitat amb la capital catalana.
‘Sense la perspectiva de tenir metro a la zona cap d’aquestes inversions hauria estat possible’, destaca.
Si bé és cert que les millores urbanístiques han suposat un gran esforç, Alegre assenyala que les principals conquestes en aquests 50 anys han estat en matèria social.
Recorda que quan es va construir, Sant Cosme no comptava amb els equipaments més elementals com ara escoles i centres mèdics, i que mig segle després compta amb centres educatius, sanitaris, seus judicials i comissaries de diferents cossos de seguretat, entre d’altres.
Uns equipaments dels que en gaudeixen la resta de veïns del Prat i que, de retruc, ha permès trencar la línia imaginària que aïllava Sant Cosme.
Per Alegre, en matèria social el repte principal passa per seguir millorant la integració d’una part de la comunitat gitana que viu al barri, especialment a la zona de l’anomenada setena fase on viuen unes 600 persones.
Una zona, reconeix, ‘difícil de transformar’ amb greus problemes d’absentisme escolar i ‘control de lo públic’, perquè bona part dels seus veïns ‘volen viure segons els seus costums’ encara que alguns d’ells els perjudiquin.
Malgrat les dificultats però, assegura que el missatge dels serveis socials en aquesta zona és que ‘estan a disposició de tothom quan els necessitin’.

Response: L’històric barri del Prat de Llobregat, Sant Cosme, celebra els 50 anys de vida enmig d’una transformació radical.


Instruction: Diga'm de què tracta aquest text en una sola frase.

Context:
La conselleria de Salut preveu arribar a la xifra de 30.000 proves PCR per detectar el coronavirus a partir de la setmana vinent.
Així ho ha assegurat el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon -nomenat avui mateix- en una roda de premsa al costat d'Alba Vergés.
Argimon ha indicat que ara la Generalitat només és capaç de fer 8.000 tests al dia, de manera que la xifra a la qual s'espera arribar la setmana vinent suposa més que triplicar aquesta capacitat en tan sols unes quantes jornades.
"Si mirem la situació epidemiològica podríem pensar que estem com a mitjans de febrer.
Però de mitjans de febrer cap aquí han passat coses.
Només fèiem 4.000 o 5.000 PCR perquè costava trobar-ne; avui en fem 8.000.
Estem identificant els casos molt abans gràcies als tests en l'atenció primària.
La sanitat pública, avui, té una capacitat de fer 24.000 PCR diaris, i la setmana que ve serà de 30.000 perquè estem instal·lant petits robots en diferents centres catalans, i si comptem la capacitat privada seran 40.000", ha assenyalat Argimon en una roda de premsa en la qual també ha insistit que, mentre no hi hagi vacuna, les úniques eines disponibles són la mascareta i la higiene.
"L'única vacuna que nosaltres tenim són les mesures de prevenció: el rentat de mans, la mascareta i la distància física.
Surten notícies prometedores d'un parell de vacunes que comencen la fase 3, però com a molt aviat ens parlen de finals d'any.
Durant mesos estarem convivint amb el virus", ha pronosticat el número dos de Salut.
Ahir es van fer públics resultats esperançadors sobre la vacuna que s'està elaborant a Oxford, i aquest dimarts també s'ha conegut que a Rússia hi ha grups que ja la tindran preparada al setembre i que, fins i tot, ja s'ha administrat a l'elit del país.
Argimon també ha recalcat que hi ha 214 persones que començaran demà la formació per sumar-se a la xarxa de rastreig de la Covid-19, una de les mancances que ha anat arrossegant Catalunya des que va entrar en la fase de represa.
Fins fa tan sols uns dies, només treballaven en aquest àmbit 180 persones, una xifra minsa tenint en compte que el virus torna a tenir transmissió comunitària a Barcelona i a l'àrea de Lleida, que és on hi ha les mesures més restrictives de tot el país.
Els hospitals de la capital catalana i la primera corona metropolitana es troben "vigilants" a l'augment de contagis de coronavirus en aquesta àrea.
De moment, atenen un "degoteig constant" de pacients que ingressen per covid-19; un "augment progressiu", si bé la corba es manté "bastant plana".
Així explica la situació a l'Hospital del Mar la directora d'Infermeria, Lourdes García Zaldívar, a l'ACN.
Els hospitals deixen clar que la situació no té res a veure amb la del març i l'abril i estan fent les operacions, consultes i proves diagnòstiques previstes.
Els centres tenen els plans de contingència a punt per si calgués activar-los i remarquen que la principal dificultat seria que els professionals, que encara no han fet vacances, necessiten descansar.
Durant les primeres setmanes de pandèmia, els centres d'atenció primària (CAP) i els hospitals van modificar per complet l'activitat davant l'elevat nombre de pacients greus.
Els hospitals van transformar-se i van passar de ser centres d'especialitats a pràcticament monogràfics de covid-19 i van esgarrapar espais d'on fos per atendre els pacients que hi arribaven -de 600 llits d'UCI com a capacitat basal a Catalunya es va passar a un màxim de 2.081, més del triple-.
MAPES
MAPES La cinquantena de punts calents del coronavirus a Catalunya
Consulta en mapes interactius quins municipis o àrees bàsiques de salut han tingut més de 100 positius recents per cada 100.000 habitants, des del 10 de juliol
coronavirus
Què es pot fer i què no amb les noves restriccions del Govern?
25 preguntes amb resposta sobre la nova situació que afecta desenes de municipis a Catalunya
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
El món després del coronavirus (16)
Reconstruir el contracte social després del coronavirus: entre la regressió i la por de les elits
L'expresident de Justícia i Pau Arcadi Oliveres, la catedràtica de la UAB Miren Etxezarreta, el secretari general de la Cecot David Garrofé i Emili Ferrer, d'Economistes Davant la Crisi, analitzen el panorama que deixa la pandèmia
Tota l'actualitat, minut a minut
Segueix, en directe, el que està passant a Catalunya i al món

Response: Salut preveu triplicar les proves PCR i arribar a 30.000 diàries de les 8.000 de mitjana que ara se'n fan.


Instruction: Digues de què va el text en una frase.

Context:
El president de la Generalitat, Quin Torra, s'ha compromès davant el sector cooperatiu del país a dotar d'eines la pagesia, en una dècada que serà vital per al futur agrari, però sobretot a desplegar un pla de "País Viu" que vol frenar el despoblament de les zones rurals i que es treballarà sobre les necessitats específiques de cada comarca.
Torra ha clos la 36a assemblea de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) a Santa Bàrbara, al Montsià.
La FCAC ha presentat un nou quadre de comandament, el Dashboard.coop, amb dades històriques sobre l'evolució del sector des de fa sis anys.
La FCAC ha convidat al president de la Generalitat, Quim Torra, a la clausura de l'assemblea general que ha celebrat amb la participació de 300 cooperativistes a Santa Bàrbara, al Montsià.
Torra ha mostrar "gran admiració" per l'esperit cooperativista, per la feina conjunta i l'associacionisme, i els valors igualitaris i fraternals que representa el sector.
"Em, sento molt proper a aquesta filosofia i a la manera de ser que representeu", ha dit durant al clausura de l'assemblea general.
Torra ha defensat que projecta un país sense territori "de primera i de segona", on qualsevol part "sigui tan important com una altra", i on tothom pugui escollir "on vol viure i tirar endavant i tingui les mateixes possibilitats per fer-ho".
El president de la Generalitat s'ha compromès des del Montsià a desplegar un Pla de "País Viu" contra el despoblament.
"Ens juguem el país en els propers deu anys, ho sento així", ha advertit.
"Sento que vivim un moment extraordinàriament vital per a la pagesia i per al sector agrari", ha afegit.
El projecte de dinamització local que ja ha engegat el Govern, preveu la creació d'una comissió coordinada pel Departament de Presidència que integrarà les nou conselleries i que ha de treballar amb els agents econòmics, polítics i socials de cada territori les estratègies concretes a desenvolupar a cada comarca.
"Ha de tenir visió especialitzada per comarques perquè la millor solució per a la Terra Alta no ho serà per al Pallars Jussà", ha exemplificat Torra.
"No vull país bonic que no sigui viu.
Quan em diuen que han marxat del seu poble perquè no s'hi poden guanyar la vida o perquè no els funciona la connexió a Internet se'm trenca l'ànima.
No ens ho podem permetre", ha lamentat el president.
"El país ha d'adonar-se que el territori que volem no és per a què els barcelonins hi passin el cap de setmana sinó per a què la gent que hi viu s'hi pugui guanyar la vida amb tota la dignitat", ha dit.
Bona salut cooperativista
En la 36a assembla general de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) ha presentat un nou quadre de comandament, el Dashboard.coop, que proporciona dades històriques i analitza l'evolució del sector des de diferents perspectives.
Consta de 41 taules amb 62 variables i s'estrena amb una sèrie temporal dels últims 6 anys.
La facturació anual de les 194 cooperatives de la FCAC ha crescut un 3,2% i la facturació se situa en 1.658 milions d'euros.
Les cooperatives ebrenques són les que més l'han incrementat respecte a la mitjana dels últims quatre anys.
El centenar de cooperatives tarragonines i ebrenques han facturat el 2018 més de 445,4 MEUR.
La facturació mitjana de les entitats ha estat de 8,1 milions d'euros, amb un increment del 8,3%.
Les cooperatives tenen una participació en la producció final agrària del 35% i representa 1 de cada 3 euros que s'ha generat en el sector.
La fracció augmenta a 2 de cada 3 euros, si es contempla únicament el sector agrari, sense el ramader.
Les xifres de les cooperatives ebrenques
A les Terres de l'Ebre, les 36 cooperatives –que representen el 10,5% de la FCAC- han augmentat la facturació un 12,6%, amb 173,4 milions d'euros.
Fent ús ja de les dades del Dashboard.coop, les cooperatives ebrenques són les que més han augmentat la facturació en relació a la mitjana dels últims quatre anys, que havia estat del 10,1%.
El quadre de comandament reflecteix que la dimensió de les cooperatives catalanes creix, com també la facturació i la creació dels llocs de treball – que han augmentat un 11% en cinc anys-.
El president de la FCAC, Ramon Sarroca, ha assenyalat que cal posar accent en el paper de les dones al sector agrari, que ja representen el 51,6% dels llocs de treball de les cooperatives-, i també en el relleu generacional.
"Hem de treballat perquè la gent es pugui guanyar la vida al camp i pugui desenvolupar la seva qualitat de vida", ha dit.

Response: Torra ofereix mesures de suport a la pagesia i es compromet davant el sector cooperatiu del país a dotar-la d'eines.