Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
La comissió gestora de Medinyà ha rebut "com un gerro d'aigua freda" el recurs d'inconstitucionalitat que el govern espanyol ha presentat al TC contra la creació del municipi.
La presidenta, Montse Garcia, admet que, amb la llei espanyola a la mà, no compleixen "amb cap requisit" per constituir-se com a nou poble.
"Però és que nosaltres no estem creant un municipi nou, estem restituint una condició que ja teníem fins el 1972", ha argumentat Garcia.
"Esperem que el TC entengui que és una situació excepcional", ha afegit la presidenta de la comissió gestora que assegura que, mentrestant, seguiran fent passos per constituir-se, de nou, municipi independent.
El Consell de Ministres d'aquest divendres ha aprovat presentar un recurs d'inconstitucionalitat contra la llei aprovada pel Parlament al juny per crear el municipi de Medinyà (Gironès) i, per tant, segregar-lo del terme municipal de Sant Julià de Ramis.
La raó que s'argumenta és que la norma catalana vulnera la Llei de Bases de Règim Local, que estableix que els nous municipis hauran de tenir, com a mínim, 5.000 habitants.
La impugnació no suposa una suspensió de la llei i això evita, de moment, que el municipi de Medinyà es quedi a la pràctica sense Ajuntament.
La comissió gestora de Medinyà ha rebut la decisió de l'estat espanyol de recórrer la llei catalana al TC "com un gerro d'aigua freda".
"Fa molt temps que treballem molt per aconseguir restituir el municipi i obrint un nou camí, que ara en arribi això ens deixa en una situació com incerta", ha afirmat la presidenta de la comissió, Montse Garcia.
La presidenta sosté que amb l'aprovació de la llei del Parlament, Medinyà "és municipi amb totes les de la llei" i, per això, han anat fent tots els passos per constituir-se com a tal.
"La comissió bilateral encara no s'havia pronunciat i l'arribada del recurs es ha sobtat, tot i que sabíem que el termini acabava el dia 15", ha explicat Garcia que celebra, però, que la presentació del recurs no suspengui la llei.
"Això ens permet continuar treballant, no ens atura com a municipi, ens hem d'acabar de separar de Medinyà i podem continuar fent passos", ha detallat.
Medinyà sabia que no compleix amb els requisits que fixa la legislació espanyola per constituir-se com a nou municipi però Garcia defensa que és una situació excepcional.
"Demanem la restitució del municipi, no estem creant-ne un de nou", ha afirmat.
A més, Medinyà compta amb el suport del municipi de qui s'independitza, Sant Julià de Ramis.
El seu alcalde, Marc Puigtió, ja ha anunciat que aniran de la mà amb Medinyà i la Generalitat fins que la segregació sigui una realitat.
De moment, han convocat un ple extraordinari per dissabte a les sis de la tarda per donar suport a la llei aprovada pel Parlament de Catalunya.
A més, diumenge la consellera de Governació, Meritxell Borràs, es reunirà amb la comissió gestora de Medinyà per traslladar-los el suport del Govern arran del recurs.
Passos per crear el municipi
El passat mes de juny, el Parlament va aprovar la llei per a la segregació de Medinyà amb 118 vots a favor i vuit en contra.
Aquest era el pas clau perquè Medinyà pogués iniciar oficialment el procés per convertir-se en el 222è municipi de la demarcació de Girona.
Medinyà es va integrar a Sant Julià de Ramis el 1972 seguint una normativa franquista.
Actualment té 890 veïns i el moviment per separar-se de Sant Julià de Ramis feia molts anys que perseguia aquest objectiu.
Al gener es va celebrar l'acte de constitució de la comissió gestora que, des de llavors, fa les funcions d'ajuntament.
Per exemple, per a la setmana vinent hi ha previst un ple extraordinari.
Aquesta gestora es mantindrà fins al proper 2019, quan es tornin a convocar eleccions municipals i els veïns puguin votar i decidir els regidors de Medinyà.
La comissió gestiona el 25% del pressupost de Sant Julià de Ramis que aquest 2016 puja a 2.600.000 euros i funciona com una entitat municipal descentralitzada (EMD)
Encara hi ha alguns serrells pendents per acabar de tancar la segregació.
Per exemple, la comissió bilateral entre l'Estat i la Generalitat per debatre sobre la segregació encara ha de presentar les seves conclusions i també s'espera encara l'assignació d'un NIF per poder conformar-se com un nou municipi.

Response: La comissió gestora de Medinyà demana al Tribunal Constitucional que entengui la seva intenció de recuperar el municipi, que porta unit a Sant Julià de Ramis des del 1972. Tot i saber que no compleix els requisits i la legislació per convertir-se en municipi, és una situació excepcional. La llei de segregació es va aprovar al juny amb 118 vots.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Malgrat que l’opinió majoritària dels ajuntaments socialistes de les comarques de la Catalunya Central és la de seguir les directrius del partit i no col·laborar en el referèndum si no té garanties legals, alguns batlles se n’han desmarcat per diferents motius.
És el cas de Vallbona d’Anoia (Anoia), on governa el PSC en coalició amb CiU i el grup Units per Vallbona-Veïns amb Veu.
La seva batllessa, Maribel Ferrer, ha admès a l’ACN que no es pot oposar al referèndum perquè ‘dins del govern guanyen els que hi estan a favor’ i, per tant, si fos necessari, cedirien locals municipals.
En el cas de Castellbell i el Vilar (Bages), la batllessa Montse Badia ha exposat que, donat el cas que el govern demani un local municipal per fer les votacions, el consistori ‘no hi posarà cap inconvenient’ i ‘seguirem el mateix procediment que fem amb qualsevol altra entitat que ens demana un espai’.
A les comarques centrals l’opinió majoritària dels batlles socialistes és de restar a l’espera que es convoqui oficialment el referèndum i, tot seguit, demanar un informe jurídic al secretari municipal per decidir quin marge d’actuació tenen els ajuntaments.
A Osona, el batlle de Masies de Voltregà i secretari dels socialistes a la comarca, Sergi Vilamala, ha assenyalat que en el moment que es convoqui oficialment el referèndum es demanaran informes al secretari municipal i al Consell de Garanties Estatutàries, tot i que ha expressat que no vol parlar sobre ‘casos hipotètics’.
Per la seva banda, la regidora de Manlleu, Marta Moreta, que està a l’equip de govern juntament amb ERC i MES, ha explicat que abans de fixar cap posició esperaran la convocatòria oficial i, tot seguit, demanaran un informe perquè dictamini si el referèndum té ‘conformitat amb la llei vigent’.
Des del Bages, el primer secretari del PSC al territori i batlle de Castellgalí, Cristòfol Gimeno, ha deixat clar que des del partit no donaran suport ‘a tot allò que no sigui legal’ i ha explicat que ‘no es pot posar contra les cordes segons quina gent’.
Amb tot, Gimeno ha afirmat que des del consistori prendran una determinació quan el govern ‘signi el decret de convocatòria’ perquè ‘fins ara l’únic que han fet és una comunicació mediàtica, però ni ells mateixos s’atreveixen a signar el decret de convocatòria’.
Per la seva banda, el batlle de Borredà (Berguedà), Joan Roma, ha explicat que un cop es convoqui formalment el referèndum demanaran un informe jurídic als tècnics del consistori i, si cal, ‘també ho demanarem a la Diputació de Barcelona’.
‘Hem d’estar segurs que qualsevol pas es faci amb tota la legalitat per protegir els funcionaris’, ha aclarit Roma.
A l’Anoia, el primer secretari dels socialistes i batlle d’Òdena, Francisco Guisado, ha dit que les directrius del partit ‘són clares’ i ha deixat clar que ‘no es pot tornar a repetir un 9-N, sinó que ha de ser un referèndum pactat i legal’.
‘Si la convocatòria té legalitat, farem el què ens toca com a administració, però si no és legal, no l’avalarem’, ha aclarit Guisado, que també expressat que si la convocatòria ‘no és legal’ el consistori no cedirà cap local municipal.
De la mateixa opinió són els batlles de Cabrera d’Anoia i Hostalets de Pierola, Salustià Monteagudo i Daniel Vendrell, que han assegurat que seguiran els criteris que dicti l’informe jurídic del secretari municipal.
Amb tot, hi ha dos consistoris del territori, el de Vallbona d’Anoia (Anoia) i el de Castellbell i el Vilar (Bages), que asseguren que no s’oposaran a la celebració del referèndum.
En el primer cas, la batllessa Maribel Ferrer, que governa juntament amb CiU i un grup independent, ha explicat a l’ACN que no es pot oposar al referèndum perquè ‘dins del govern guanyen els que hi estan a favor’.
En aquest sentit ha dit que, si fos necessari, cedirien locals municipals per fer les votacions.
Per la seva banda, la batllessa de Castellbell i el Vilar, Montse Badia, ha explicat que, en cas que el govern demani un local de propietat municipal per celebrar el referèndum ‘seguiríem el mateix procediment que fem qualsevol altra entitat que ens demana un espai i no hi posaríem cap inconvenient, però ens ho han de demanar prèviament’.
Tot i això, Badia ha expressat que en les comtesses electorals a Castellbell i el Vilar ‘sempre es fan servir espais propietat de la Generalitat on nosaltres no tenim competències’.

Response: Tot i que alguns ajuntaments socialistes no col·laborin amb el referèndum, uns altres admeten que no es poden oposar i, si fos necessari, cedirien locals municipals per a les votacions. D'altres esperen que hi hagi una convocatòria oficial, i uns altres afirmen que no recolzaran res que no sigui legal, ja que no es pot repetir el 9-N.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El vicepresident de la Generalitat i conseller d'Economia, Oriol Junqueras, ha valorat per primer cop aquest dilluns, en una entrevista a Rac1, les declaracions que el fins ara senador d'ERC Santi Vidal havia anat fent a diverses xerrades explicant que el Govern aconseguia dades fiscals il·legalment o que feia tractes amb estats no europeus i amb l'OTAN per quan Catalunya assoleixi la independència.
Junqueras, que ha negat que res del que assegurava Vidal sigui cert, ha considerat, a més, que l'exjutge "s'ha explicat molt malament", i ha evitat anar més enllà en la valoració de les seves paraules.
El que sí ha volgut és comparar com Vidal ha plegat de senador "assumint les seves responsabilitats" i, en canvi, "altres que han fet coses infinitament pitjors, no dimiteixen ni ningú els força a dimitir", apuntant a l'exministre i diputat Jorge Fernandez Díaz i al jutge i ex director de l'OAC, Daniel de Alfonso.
A més, Junqueras ha afirmat que no coneixia el contingut de les xerrades de l'exsenador, i ha volgut animar a que els organismes de protecció de dades investiguin la Generalitat si ho desitgen per deixar clar que no es comet cap irregularitat.
La dimissió de Santi Vidal es va produir en menys de 24 hores després de fer-se públiques les declaracions de les seves conferències.
Però cap dirigent d'ERC havia valorat els fets i la decisió del fins ara senador.
El primer a fer-ho ha estat el vicepresident del Govern i president d'ERC, Oriol Junqueras, i ho ha fet des dels estudis de Rac1.
Després de recordar que l'exjutge Santi Vidal ha estat "perseguit injustament per dedicar-se a l'estudi i redacció" d'una constitució catalana, Junqueras ha lamentat i ha admès que ara l'exsenador "s'ha explicat molt malament".
El vicepresident no ha volgut qualificar més les declaracions de Vidal, més enllà d'insistir que "no són certes", com ja havia apuntat la portaveu del Govern, Neus Munté, la setmana passada.
Amb tot, Junqueras ha intentat destacar que Vidal "ha reconegut" que no havia obrat bé i ha volgut posar en valor que "ha assumit la seva responsabilitat, personalment".
"En canvi, altra gent, havent fent coses infinitament pitjor, no ha dimitit, ningú els ha fet dimitir, i continuen fent de les seves", ha dit en referència a Fernández Díaz i De Alfonso, que segueixen un de diputat i presidint una comissió del Congrés i l'altre fent de jutge.
En aquest sentit, Junqueras ha denunciat la "diferent vara de mesurar" que assegura que s'aplica al Govern de Catalunya i a altres estaments, institucions o partits polítics.
"Ens mesuren molt diferent", ha dit.
Repassant els fets, Junqueras ha assegurat que no va ser ell qui va parlar amb Santi Vidal en fer-se públic el contingut de les seves xerrades, sinó qe ho va fer la secretària d'Organització d'ERC, Marta Rovira.
A més, el vicepresident afirma contundent que "no sabia" què era el qe anava explicant l'exsenador a les conferències.
"En tot cas, algú ens havia dit que potser s'expressava amb molt entusiasme", s'ha limitat a admetre.
Pel que fa a les acusacions concretes que feia Vidal, apuntant a la recollida il·legal de dades fiscals per part del Govern, a la creació de serveis de contraespionatge al sí dels Mossos, a la confecció de jutges independentistes i contraris al procés, o a les negociacions de la Generalitat amb països de fora d'Europa a qui demanar crèdits o pactes internacionals després d'assolir la independència, Junqueras no ha volgut "entrar al detall" de tots ells i simplement ha negat "que sigui cert" el que deia Vidal.
"Curt i ras: la Generalitat no ha comés il·legalitats", ha sentenciat.
Tot i això, ha reconegut que la Generalitat "té dades fiscals dels catalans", però només aquelles "que són legals" i que corresponen a la feina que fa la Generalitat en matèria tributària.
De fet, ha volgut animar els estaments que ho desitgin a esbrinar i investigar el Govern per comprovar que no s'està cometent cap irregularitat.
"Que investiguin el que vulguin.
Que vingui l'agencia de protecció de dades i faci l'auditoria del que vulgui.
Confiança plena en que el que fem, ho fem bé, que fem el que pertoca, i que ho fem sense donar excusa ni motiu perquè algú ens ho impedeixi fer", ha comentat.
I és que per a Junqueras, "que apliquin una vara de mesurar més curta al Govern és l'oportunitat per aprendre a fer-ho cada dia millor".

Response: Vidal va acusar el Govern d'aconseguir dades fiscals de manera il·legal i de fer tractes amb l'estranger quan arribés la independència. Junqueras ha desmentit les seves paraules i assegura no tenir constància del que Vidal deia sobre el Govern a les seves conferències. Després de fer-se públiques les acusacions, Vidal ha dimitit i n'ha assumit la responsabilitat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
En la sessió fotogràfica per a la portada de El Periódico de Catalunya del 20-N, el candidat del PP, Jorge Fernández Díaz, ajuda a la cap de llista del PSC, Carme Chacón, a asseure's en un arbre.
A la imatge també hi són Duran, Coscubiela i Bosch.
Foto: ACN
Els cinc caps de llista catalans per a les eleccions del 20-N han invertit el matí d'aquest dissabte en la sessió fotogràfica per a la portada dels diaris que sortiran aquest diumenge.
En concret, El Periódico ha volgut recrear una cita distesa dels candidats amb deu ciutadans -subscriptors del rotatiu-, fent un cafè i conversant en la terrassa d'una plaça que podria ser de qualsevol municipi costaner.
L'aposta de El País ha donat tot el protagonisme a Chacón, Duran Lleida, Fernández Díaz, Bosch i Coscubiela, situant-los davant un fons completament blanc i sense cap artifici.
La jornada s'ha desenvolupat en un to distès entre els polítics i amb expectació per part dels mitjans de comunicació.
Gradualment han anat arribant els deu lectors subscriptors de El Periódico que també havien d'aparèixer a la fotografia amb els candidats.
Entre ells, cap dona.
Han parlat amb els polítics presents de l'actualitat i els han preguntat sobre la campanya.
"El millor de la campanya és que ja s'ha acabat", ha dit divertit Fernández Díaz.
Amb un to punyent, un dels assistents ha agraït que per un dia els candidats "es barregessin amb els del poble baix".
Una expressió que ha discutit per al·lusió Coscubiela "jo ara mateix vinc de comprar al Lidl", ha respost l'exlíder de CCOO a Catalunya.
"És que a mi ni m'ha donat temps a barrejar-me amb res ni ningú", ha afegit irònicament Bosch per també desvincular-se d'una suposada "elit" política que apuntava el lector.
Fernández Díaz, Coscubiela i Bosch han hagut d'esperar gairebé mitja hora abans de l'arribada dels altres dos caps de llista que faltaven: Josep Antoni Duran Lleida, que ja havia avisat i justificat que vindria una mica més tard, i la socialista Carme Chacón.
La ministra de Defensa ha aparegut amb un vestit jaqueta de color negre i amb semblant seriós després d'assistir al funeral de la mare del secretari d'organització i director de campanya del PSC, José Zaragoza.
Chacón ha saludat als seus companys de fotografia amb dos petons a cada galta.
I asseguts o bé drets -en el cas de Chacón- rere tres taules de bar, s'ha iniciat la sessió, on es volia que els candidats conversessin amb els seus possibles votants.
Una foto que volia mostrar "naturalitat", tot i que a les tasses no hi havia cafè.
I és que l'únic establiment de restauració que està a la plaça té màquina de cafè "però no és un bar", segons ha respost a una periodista un dels responsables del local.
Sortosament, al cap d'uns deu minuts han portat cafè, cosa que han agraït els protagonistes de la fotografia.
Julio Carbó, fotògraf de El Periódico, ha volgut aprofitar la presència d'un imponent arbre de tronc recargolat situat també a la plaça Prim per situar després els cinc candidats en solitari.
Jorge Fernández Díaz ha ajudat a Carme Chacón -que portava sabates de taló-, a enfilar-se a l'arbre, mentre que Joan Coscubiela ha demostrat el seu bon estat de forma i flexibilitat pujant-hi sense cap problema.
Uns minuts després, polítics, comitiva i mitjans es dirigien cap a la següent sessió fotogràfica.
Escenari neutre i sense artificis
A la cita de El País en un estudi fotogràfic del Poblenou, Duran i Fernández Díaz han estat dels primers en arribar.
Han aprofitat l'espera per repassar els diaris d'aquesta jornada de reflexió i veure la cobertura feta en els actes de tancament de campanya de cada partit.
Al cap de poc, i una vegada arribats tots els altres caps de llista, el fotògraf del diari Joan Sánchez ha començat a donar instruccions.
La primera de totes: que tots els candidats, excepte Chacón, es traguessin l'americana.
L'objectiu de la imatge, feta davant un fons completament blanc i exquisidament il·luminat, era mostrar els candidats sense artificis i sense res del fons que pogués destorbar l'atenció del lector.
Una manera simbòlica d'expressar a través de la imatge la situació actual, marcada per la contenció i la manca de necessitat d'elements superflus.
Una vegada finalitzada la sessió, la primera a marxar ha estat Chacón.
"Bona sort a tothom!", ha dit en veu alta la socialista.
"Me'n vaig perquè m'espera el meu fill", ha afegit mentre acabava de posar-se la jaqueta.
Tots s'han desitjat sort per al 20-N i s'han retirat per passar les darreres hores de jornada de reflexió descansant i estan una estona amb els seus.

Response: Aquest dissabte s'ha fet una sessió de fotos als cinc candidats del 20-N. Se'ls ha barrejat conversant amb la ciutadania per obtenir com a resultat una sessió natural. El diari El País ha optat per una sessió amb un fons blanc, de manera que tota l'atenció es focalitzi en els polítics. Després, s'han desitjat sort per a les eleccions.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Unes 350 persones s'han manifestat aquest diumenge per rebutjar el projecte del dipòsit de residus industrials no perillosos que s'està construint al municipi de Riba-roja d'Ebre (Ribera d'Ebre) des de fa uns mesos.
Les plataformes Ribera Digna i Almatret Net, conjuntament amb alcaldes i veïns del territori, s'han concentrat a Móra La Nova i han marxat fins al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, ubicat a Móra d'Ebre, per demostrar la cohesió i l'oposició del territori, segons ha explicat el seu portaveu Àlex de la Guia.
En contraposició, més d'un centenar de veïns de Riba-roja d'Ebre també han protestat a les portes de l'Ajuntament per defensar el projecte.
Els partidaris asseguren que l'abocador suposarà una alternativa laboral i permetrà revertir la despoblació.
Els detractors del projecte de l'abocador de Riba-roja s'han concentrat aquest diumenge al matí al Pavelló d'Esports Municipal de Móra la Nova i, des d'aquest punt, han marxat uns dos quilòmetres fins al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, on s'ha llegit un manifest.
Durant la manifestació s'han cridat consignes contràries a la instal·lació del dipòsit de residus acompanyats de lemes com 'Prou agressions al territori', 'la brossa és una nosa' i 'més pagesia, menys porqueria'.
El portaveu de la Plataforma Ribera Digna, Àlex de la Guia, ha recordat que els alcaldes de la zona estan treballant amb un contenciós administratiu i que la Generalitat està revisant les llicències ambientals.
"Ens toca mobilitzar-nos per demostrar a les empreses i a l'alcalde de Riba-roja l'oposició del territori", ha defensat de la Guia.
En la manifestació hi han participat càrrecs electes com l'alcalde de la Torre de l'Espanyol, i portaveu dels batlles que s'oposen al projecte, Joan Juncà, i la presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, Gemma Carim.
Per la seva banda, Juncà ha subratllat que no estan en contra de la reindustrialització de la comarca, però ha assenyalat que volen un altre tipus de model.
"Un abocador no és una indústria, com s'està venent", ha argumentat.
Comparteix parer Carim, que ha afirmat que el dipòsit de residus és un "atemptat més" contra el territori.
"El desenvolupament de la comarca no passa per tenir més porqueria, que no ve ni tan sols de Catalunya; els abocadors són negocis per a uns quants, però no desenvolupen els pobles", ha denunciat la presidenta del Consell Comarcal.
Protesta dels veïns de Riba-roja en defensa de l'abocador
Més d'un centenar de veïns del municipi de Riba-roja d'Ebre s'han concentrat passades les dotze del migdia a les portes de l'Ajuntament i han llegit un manifestat per demanar que s'escolti la seva opinió.
Els veïns són partidaris del projecte perquè apunten que revertirà la despoblació que pateix la vila.
Segons l'alcalde, Antonio Suarez, viuen en un poble on ara mateix ja hi ha dos jubilats per cada persona que es troba en situació activa, i on enguany no es preveu cap naixement.
En aquest sentit, ha sostingut que Riba-roja és una de les zones del país amb un "fort" despoblament rural.
Des de la Plataforma Riba-roja Decideix han remarcat que els residus que s'hi emmagatzemaran no són perillosos.
La seva portaveu, Maria Torres, ha lamentat que el president Quim Torra hagi cancel·lat diverses reunions programades amb el moviment veïnal i ha acusat el Govern de vetar-los.
"Tenim clar que hi ha una trama política i econòmica, Riba-Roja ha de tenir la seva veu i lluitarem per no quedar silenciats", ha avisat Torres.
Les contraprestacions econòmiques del projecte
Per poder explotar durant 21 anys el dipòsit de residus i els centres de valorització, l'Ajuntament rebrà una inversió inicial d'uns 10 milions d'euros, amb mínims anuals de 240.000 euros els tres primers anys, i de 265.000 euros a patir del quart.
Els veïns també deixaran de pagar la taxa municipal de la brossa a partir d'enguany, i s'invertiran 4 milions d'euros en un vial d'accés al camí de Maials que convertirà aquesta via d'evacuació del Pla d'Emergències Nuclear (PENTA).
A més, generarà 44 llocs de treball.

Response: 350 persones i les associacions de Ribera Digna i Almatret Net s'han unit en una manifestació per mostrar la seva oposició al dipòsit de residus no perillosos a Riba-roja d'Ebre. Ells el qualifiquen d'atemptat al territori, però, en canvi, els veïns de Riba-roja d'Ebre estan a favor del projecte perquè creuen que podria revertir els problemes de despoblació de la zona.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
La fiscal general de l'Estat, Dolores Delgado, ha decretat l'arxivament de les diligències incoades el 23 de març del 2020 a conseqüència d'una informació periodística referent a la situació d'algunes persones grans ingressades en residències.
La fiscalia del Tribunal Suprem va centralitzar la informació derivada de la intervenció de la Unitat Militar d'Emergències (UME) durant els primers moments de la crisi a les residències de l'estat espanyol i l'ha derivat a les fiscalies provincials perquè són les "úniques competents territorialment per qualsevol presa de decisió en relació amb la investigació dels fets que poguessin tenir una eventual rellevància penal".
Ha estat el cas de fiscalies provincials de Catalunya i Castella i Lleó.
El decret argumenta que el motiu de les diligències era "aplegar informació urgent i centralitzada en relació amb els fets coneguts a través d'una informació periodística difosa per l'emissora de ràdio Cadena Ser" on es feia referència al fet que en algunes residències de gent gran membres de l'exèrcit o de l'UME "havien detectat l'existència de persones grans, algunes malaltes, vivint en molt males condicions de salubritat".
L'escrit de la fiscalia, signat aquest dimarts, indica que la informació arribava "fins i tot a afirmar, citant fonts de Defensa, que hi ha escenes duríssimes en algunes residències, de gent gran morta als seus llits i el personal desaparegut".
El decret diu que la informació "no concretava, ni mínimament, la ubicació de les residències de gent gran on s'haurien produït els fets".
La fiscalia indica que es va decidir designar com instructor a un fiscal del Tribunal Suprem per aconseguir la "urgent obtenció i centralització de la informació que es pogués obtenir en la fase embrionària de la investigació".
Aquesta informació ha comportat l'obertura de diligències d'investigació a fiscalies provincials de Castella i Lleó i Catalunya com les de Valladolid i Manresa "perquè són competents per investigar l'eventual rellevància penal de determinats fets, una vegada s'ha pogut precisar on han passat".
Per aquest motiu les diligències de la Fiscalia General de l'Estat "han de ser arxivades sense perjudici de mantenir d'ara endavant i amb les fiscalies territorials investigadores el canal de comunicació previst", conclou l'escrit.
Investigació a partir de les informacions de l'exèrcit
La Fiscalia General de l'Estat va obrir una investigació sobre les morts d'ancians en algunes residències espanyoles que s'han fet públiques aquest dilluns.
El Ministeri de Defensa va corroborar el passat dilluns que membres de l'exèrcit van trobar cadàvers i residents en situacions “extremes” i males condicions de salubritat en diversos centres.
Davant d'aquesta situació “alarmant”, la Fiscalia va acordar obrir diligències d'investigació “per determinar la gravetat dels fets i la possible rellevança penal”.
Robles va afirmar que serien “implacables” i “contundents” amb el tracte que es doni a la gent gran en aquests centres.
En els últims dies, l’exèrcit ha intensificat la seva presència en aquests espais començant per la Comunitat de Madrid on van fer tasques de desinfecció i diumenge es va decidir que podrien actuar en qualsevol residència on fos necessari.
A més, a Madrid els efectius també es fan càrrec del trasllat de cadàvers a crematoris i cementiris.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
Set bones notícies sobre el coronavirus
Des de la força de la tecnologia fins als primers fruits del confinament: la cara més positiva de la pandèmia aquestes últimes hores
coronavirus
VÍDEO Com fer una mascareta casolana en tres senzills passos
Una xarxa de voluntaris de Terrassa ha elaborat un vídeo on s'explica el procediment en dos minuts
coronavirus
Així funciona l'app de Salut per controlar els símptomes del coronavirus
Permet fer un seguiment dels afectats, veure com evoluciona la pandèmia a Catalunya i prendre les millors decisions en cada moment
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Dolores Delgado arxiva les diligències iniciades al 2020 després de rebre informació del personal de la UME on informava que es van trobar en algunes residències persones grans en molt mal estat, mortes i sense personal disponible. La Fiscalia General de l'Estat ha corroborat la informació dels membres de l'exèrcit de la UME, encara que no es concretava quines residències eren.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
L’exposició ‘Puig i Cadafalch.
Arquitecte de Catalunya‘ és la més gran de les que s’han organitzat amb motiu de la commemoració de l’Any Puig i Cadafalch i s’acaba d’inaugurar al Museu d’Història de Catalunya.
Repassa les diverses facetes professionals i artístiques del personatge.
En destaca el paper com a arquitecte, però va més enllà per mostrar-ne també l’activitat com a urbanista, periodista, arqueòleg, estudiós de l’art, polític, governant, gestor cultural i periodista.
L’exposició, que permet de contemplar una selecció del seu fons personal, es podrà visitar fins al 15 d’abril.
El 2017 ha estat designat Any Josep Puig i Cadafalch per la Generalitat de Catalunya, en commemoració del 150è aniversari del seu naixement i el centenari del seu nomenament com a president de Catalunya des del govern de la Mancomunitat, primera forma d’autogovern català del segle XX.
Eduard Riu-Barrera, cocomissari de l’exposició, ha explicat que la mostra resumeix i condensa aquesta celebració.
‘És important de conèixer i examinar la seva trajectòria, que va començar la darrera dècada del segle XIX, s’allarga fins a mitjan anys cinquanta i travessa les grans convulsions europees i catalanes’, diu.
En aquesta línia, Mireia Freixa, cocomissària de l’exposició ‘Puig i Cadafalch.
Arquitecte de Catalunya’, destaca que era un personatge molt ric i que explica la història de Catalunya del 1892 fins al 1956, quan es va morir.
‘Són anys molt convulsos, en què va tenir un paper protagonista: va ser president de la Mancomunitat, va viure la dictadura de Primo de Rivera, la guerra de 1936-1939 i l’exili.
És tota una història de Catalunya que sorgeix a partir d’aquest personatge, que a més va ser un gran arquitecte i urbanista.’
El fil conductor de l’exposició és la seva biografia, de manera que en el recorregut es pot apreciar com es perfilen i combinen les diverses facetes durant el període històric complex i dramàtic que va viure.
A més, sempre va encarar la realitat amb una gran voluntat de superació i de servei públic.
Riu-Barrera remarca que la mostra vol ser una antologia de la seva figura i sortir del que s’havia fet fins ara.
Reconeix que la figura de Puig i Cadafalch s’havia relacionat bàsicament amb l’arquitectura, però la mostra també en destaca l’activitat com a urbanista, periodista, arqueòleg, estudiós de l’art, polític, governant i gestor cultural.
En el camp de l’obra arquitectònica, la mostra també fa èmfasi que la seva producció va més enllà de la més coneguda, adscrita al corrent modernista.
S’hi poden veure, per exemple, els treballs classicistes inscrits en el noucentisme, sobretot en l’aspecte urbanístic i de construcció d’una Barcelona moderna i capital, com els fets per l’Exposició de Montjuïc o la plaça de Catalunya.
Obres i peces destacades
L’obra que s’exposa és bàsicament de Puig i Cadafalch, sobretot de treballs en arquitectura i materials relacionats amb les creacions en què ell va intervenir.
Entre les obres i els espais de l’exposició, es destaca la reconstrucció de l’estudi i el despatx personal de Josep Puig i Cadafalch, que ocupa la zona central de l’espai expositiu.
A més del mobiliari, s’hi han pogut incorporar alguns dels seus estris de treball personals.
Un gruix important de peces són materials gràfics de la seva obra arquitectònica i urbanística, des dels inicis fins al final de la seva vida.
En aquest sentit, es destaquen els dibuixos arquitectònics, de gran bellesa i interès, que procedeixen majoritàriament del seu arxiu personal.
D’aquest fons, hi ha un nombre important de peces que o bé no havien estat mai mostrades o bé només s’havien pogut veure fa trenta anys a Barcelona, en l’exposició precedent més important feta sobre l’obra arquitectònica de l’autor.
La mostra també inclou una tapa de claveguera de Mataró que ell mateix va dissenyar; mobles i objectes de la taverna dels Quatre Gats, de la Casa Ametller i de la Casa de les Punxes; i fins i tot troballes del jaciment d’Empúries.
S’hi exposa així mateix documentació política força desconeguda, com ara les amenaces de mort rebudes des de posicions polítiques contràries, les mostres dels contactes internacionals que la Mancomunitat maldava per establir amb les nacions europees lliures i els escrits relacionats amb els conflictes que va mantenir amb Eugeni d’Ors.

Response: Aquest dijous s'inaugura al Museu d'Història de Catalunya l'exposició Puig i Cadafalch en el 150è aniversari del seu naixement. Commemora l'arquitecte i repassa les diferents facetes professionals i artístiques des del principi fins al final de la seva vida. També fa un repàs a la seva trajectòria professional, no només com a arquitecte, sinó també com a periodista, polític o arqueòleg.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, espera que les mesures en vigor des d'aquest dilluns a la Comunitat de Madrid funcionin, però diu que estan "preparats" per a "altres escenaris, si fos necessari".
Durant la roda de premsa posterior a la reunió entre les dues administracions, Sánchez ha anunciat que posarà a disposició de la comunitat efectius de les Forces Armades, cossos policials i rastrejadors per fer front a la situació actual i ha fet una crida a la "unitat", abandonant "lluites partidistes".
Sánchez ha admès que el país es troba immers en la "segona onada" de la pandèmia i ha demanat col.laboració a la ciutadania.
Ayuso, per la seva banda, ha reivindicat una llei orgànica per a pandèmies que serveixi de "paraigua" a les CCAA i ha atribuït a la idiosincràsia de la comunitat la situació que pateix.
Després de dues hores de reunió, els dos presidents han fet una roda conjunta per detallar els acords a què han arribat per frenar l'expansió del virus a la comunitat i entre els quals hi ha la creació d'un Grup Covid-19 per coordinar les mesures.
En aquest sentit, Sánchez ha donat ple suport a les actuacions impulsades per la comunitat i ha dit que espera, "de tot cor", que siguin efectives, però ha dit que estan "preparats" per si fes falta afrontar altres "escenaris".
El president del govern espanyol ha demanat unitat i deixar de banda les lluites "partidistes" i ha dit que no ha ofert l'estat d'alarma perquè ja ho va oferir a tots els presidents autonòmics.
En relació a això, ha dit que el confinament total no és l'única eina disponible i que en el seu moment es va adoptar per frenar el contagi entre els col·lectius més vulnerables.
També ha dit que posarà a disposició tots els recursos que necessiti la comunitat en relació a personal per fer rastrejos, efectius policials i de les Forces Armades.
Les xifres, però, es decidiran en el marc del grup de treball, que es reunirà aquesta mateixa tarda.
Pla "especial" per a Madrid
Sánchez ha admès que les característiques de Madrid obliguen a crear un pla "especial" per fer front a la segona onada de la pandèmia.
"Venim a ajudar i com a president li he dit que podrem aportar els mitjans que el govern autonòmic consideri necessaris per doblegar la corba", ha insistit.
"La pandèmia és seriosa, no és un joc i estem davant d'una segon onada amb característiques diferents", ha afegit.
En aquest sentit, ha admès que s'acosten "unes setmanes complicades" però s'ha mostrat convençut que "units" ho aconseguiran.
Per la seva banda, Ayuso ha celebrat que finalment la reunió s'hagi produït i ha afirmat que "només amb accions conjuntes amb un paraigua nacional podrem combatre la situació".
"Madrid té des del març la seva pròpia estratègia però sense el paraigua és impossible perquè hi ha àmbits en què no tenim competències", ha insistit.
Llei orgànica per a pandèmies
La presidenta de la Comunitat de Madrid s'ha mostrat convençuda que les mesures que han entrar en vigor aquest dilluns tindran resultats en les properes dues setmanes i ha dit que treballaran per elaborar una llei orgànica per lluitar contra pandèmies.
També ha demanat que es facin testos a les persones que entrin a la capital a través de Barajas per "protegir-nos" i una estratègia de mobilitat a nivell estatal.
La falta de personal mèdic
Ayuso també s'ha mostrat preocupada per la falta de metges i personal d'infermeria i ha dit que és un problema a què s'enfronten totes les CCAA.
A més, ha fet una crida a la "solidaritat" ciutadana i a complir les quarantenes.
"No podem tirar per la borda tot el que hem aconseguit", ha dit.
En aquest sentit, ha insistit en la importància d'evitar de totes totes un confinament total o aplicar l'estat d'alarma, que ha qualificat de "mort" per a la comunitat.
"Hem d'aprendre a conviure amb el virus", ha afegit.
Amb tot, Ayuso ha dit estar convençuda que si apliquen "amb fermesa" aquest pla, "hi haurà resultats aviat i no caldran altres escenaris".
Sense crítiques per la situació actual
Ni Sánchez ni Ayuso han volgut entomar un 'mea culpa' per la situació de l'epidèmia a la comunitat.
Per la seva banda, Ayuso ha assegurat que des del mes de març el govern regional no ha parat de treballar, tot i que ha admès que sempre es pot fer més.
Sánchez, per la seva banda, ha dit que la disposició del govern espanyol és "total" i que "qui vulgui veure confrontació, se n'anirà amb les mans buides".
"Estem aquí per ajudar perquè tenim com a únic objectiu defensar la salut pública", ha dit.
A més, el president espanyol ha dit que la segona onada està afectant tot Europa i que, a diferència del mes de març, ara s'està "detectant més".
"El mes de març detectaven un cas de cada deu i ara un mínim de sis de cada deu", ha recordat.

Response: Sánchez demana a la resta de partits que deixin de banda les diferències i s'uneixin per fer front a la segona onada de la pandèmia. Assegura que proporcionarà el personal i els recursos necessaris per frenar la corba. Ayuso afirma que el resultat de les mesures es veurà en dues setmanes, i que un nou confinament és inviable.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El barri de Sant Cosme del Prat de Llobregat celebra aquest any el seu 50è aniversari.
Construït a partir dels anys 60 per acollir els habitants de les barraques de Montjuïc i de les poblacions més afectades pels aiguats dels anys 1962 i 1967, és un exemple del que la lluita veïnal, amb el suport de les administracions, pot aconseguir.
Sergi Alegre, tinent d’alcalde del Pla d’Actuació del Barri de Sant Cosme, ho qualifica ‘d’història d’èxit’, perquè un barri que des dels seus inicis ‘ha arrossegat un passat conflictiu’ ha estat capaç de superar tots els entrebancs per encarar el futur amb optimisme.
En vista al futur, Alegre apunta que el repte prioritari és seguir treballant per millorar la integració d’una part de la comunitat gitana que viu al barri i fer realitat el projecte que preveu urbanitzar dos nous carrers amb 1.000 habitatges que ‘portaran nova vida al barri’.
En aquests 50 anys, Sant Cosme ha superat grans desafiaments tant socials com urbanístics.
Pel que fa als segons, Sergi Alegre destaca que el barri és l’únic de Catalunya on el 100% dels seus habitatges originals han estat enderrocats en diferents fases per construir-ne de nous.
Així, a dia d’avui, els blocs que per les presses i el seu caràcter provisional tant ràpid es van deteriorar, han deixat pas als actuals, en el que ha estat una transformació radical que ha convertit l’antic polígon residencial en un barri amb present i futur.
A nivell urbanístic, el repte pendent és reprendre el projecte aparcat en el seu moment per la crisi econòmica de construir dos nous carrers al barri amb un total de 1.000 habitatges de protecció oficial.
Un projecte associat a una Àrea Residencial Estratègica (ARE) que suposaria incrementar un 10% la superfície de Sant Cosme i, el que és més important, donar ‘una nova vida al barri’ amb l’arribada de nous veïns.
Alegre explica que el fet que el 100% dels habitatges del barri hagin estat sempre de protecció oficial ha fet que majoritàriament els veïns siguin els mateixos que van arribar al barri fa 50 anys.
Una realitat positiva per una banda, perquè ha enfortit el sentiment de pertinença al barri, i també negatiu perquè ha evitat que s’hagi regenerat la població perpetuant els seus trets positius al barri però també els negatius.
Una de les conquestes més importants i la més recent ha estat l’arribada del metro al barri.
Ni la polèmica pel nom de la parada, Parc Nou en comptes de Sant Cosme com reclamaven els veïns, ha enfosquit el que per Alegre ha estat ‘la cirereta del pastís’ i l’element definitiu per demostrar als veïns ‘que l’administració segueix apostant pel barri’.
Aquí, el tinent d’alcalde destaca que el consistori es podia haver conformat amb una parada al centre del municipi que l’unís amb Barcelona i amb l’aeroport, i que en canvi va ‘batallar’ per aconseguir dues parades més: una al polígon Mas Blau i la de Sant Cosme.Una parada de metro, afegeix Alegre, que a banda de millorar la mobilitat dels veïns, ha servit també per atreure inversions de primer ordre com la nova seu d’Amazon, La Fundació Catalana de l’Esplai, amb els seus 200 treballadors, i hotels lligats al boom turístic i a la proximitat amb la capital catalana.
‘Sense la perspectiva de tenir metro a la zona cap d’aquestes inversions hauria estat possible’, destaca.
Si bé és cert que les millores urbanístiques han suposat un gran esforç, Alegre assenyala que les principals conquestes en aquests 50 anys han estat en matèria social.
Recorda que quan es va construir, Sant Cosme no comptava amb els equipaments més elementals com ara escoles i centres mèdics, i que mig segle després compta amb centres educatius, sanitaris, seus judicials i comissaries de diferents cossos de seguretat, entre d’altres.
Uns equipaments dels que en gaudeixen la resta de veïns del Prat i que, de retruc, ha permès trencar la línia imaginària que aïllava Sant Cosme.
Per Alegre, en matèria social el repte principal passa per seguir millorant la integració d’una part de la comunitat gitana que viu al barri, especialment a la zona de l’anomenada setena fase on viuen unes 600 persones.
Una zona, reconeix, ‘difícil de transformar’ amb greus problemes d’absentisme escolar i ‘control de lo públic’, perquè bona part dels seus veïns ‘volen viure segons els seus costums’ encara que alguns d’ells els perjudiquin.
Malgrat les dificultats però, assegura que el missatge dels serveis socials en aquesta zona és que ‘estan a disposició de tothom quan els necessitin’.

Response: El barri de Sant Cosme del Prat de Llobregat vol construir dos carrers nous amb 1.000 habitatges de protecció oficial. Això se sumaria a les renovacions ja fetes al barri, que en conjunt donarien pas a nous veïns. Hi ha una parada de metro que permet més mobilitat entre els ciutadans i també compta amb escoles, comissaries i centres mèdics.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
La conselleria de Salut preveu arribar a la xifra de 30.000 proves PCR per detectar el coronavirus a partir de la setmana vinent.
Així ho ha assegurat el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon -nomenat avui mateix- en una roda de premsa al costat d'Alba Vergés.
Argimon ha indicat que ara la Generalitat només és capaç de fer 8.000 tests al dia, de manera que la xifra a la qual s'espera arribar la setmana vinent suposa més que triplicar aquesta capacitat en tan sols unes quantes jornades.
"Si mirem la situació epidemiològica podríem pensar que estem com a mitjans de febrer.
Però de mitjans de febrer cap aquí han passat coses.
Només fèiem 4.000 o 5.000 PCR perquè costava trobar-ne; avui en fem 8.000.
Estem identificant els casos molt abans gràcies als tests en l'atenció primària.
La sanitat pública, avui, té una capacitat de fer 24.000 PCR diaris, i la setmana que ve serà de 30.000 perquè estem instal·lant petits robots en diferents centres catalans, i si comptem la capacitat privada seran 40.000", ha assenyalat Argimon en una roda de premsa en la qual també ha insistit que, mentre no hi hagi vacuna, les úniques eines disponibles són la mascareta i la higiene.
"L'única vacuna que nosaltres tenim són les mesures de prevenció: el rentat de mans, la mascareta i la distància física.
Surten notícies prometedores d'un parell de vacunes que comencen la fase 3, però com a molt aviat ens parlen de finals d'any.
Durant mesos estarem convivint amb el virus", ha pronosticat el número dos de Salut.
Ahir es van fer públics resultats esperançadors sobre la vacuna que s'està elaborant a Oxford, i aquest dimarts també s'ha conegut que a Rússia hi ha grups que ja la tindran preparada al setembre i que, fins i tot, ja s'ha administrat a l'elit del país.
Argimon també ha recalcat que hi ha 214 persones que començaran demà la formació per sumar-se a la xarxa de rastreig de la Covid-19, una de les mancances que ha anat arrossegant Catalunya des que va entrar en la fase de represa.
Fins fa tan sols uns dies, només treballaven en aquest àmbit 180 persones, una xifra minsa tenint en compte que el virus torna a tenir transmissió comunitària a Barcelona i a l'àrea de Lleida, que és on hi ha les mesures més restrictives de tot el país.
Els hospitals de la capital catalana i la primera corona metropolitana es troben "vigilants" a l'augment de contagis de coronavirus en aquesta àrea.
De moment, atenen un "degoteig constant" de pacients que ingressen per covid-19; un "augment progressiu", si bé la corba es manté "bastant plana".
Així explica la situació a l'Hospital del Mar la directora d'Infermeria, Lourdes García Zaldívar, a l'ACN.
Els hospitals deixen clar que la situació no té res a veure amb la del març i l'abril i estan fent les operacions, consultes i proves diagnòstiques previstes.
Els centres tenen els plans de contingència a punt per si calgués activar-los i remarquen que la principal dificultat seria que els professionals, que encara no han fet vacances, necessiten descansar.
Durant les primeres setmanes de pandèmia, els centres d'atenció primària (CAP) i els hospitals van modificar per complet l'activitat davant l'elevat nombre de pacients greus.
Els hospitals van transformar-se i van passar de ser centres d'especialitats a pràcticament monogràfics de covid-19 i van esgarrapar espais d'on fos per atendre els pacients que hi arribaven -de 600 llits d'UCI com a capacitat basal a Catalunya es va passar a un màxim de 2.081, més del triple-.
MAPES
MAPES La cinquantena de punts calents del coronavirus a Catalunya
Consulta en mapes interactius quins municipis o àrees bàsiques de salut han tingut més de 100 positius recents per cada 100.000 habitants, des del 10 de juliol
coronavirus
Què es pot fer i què no amb les noves restriccions del Govern?
25 preguntes amb resposta sobre la nova situació que afecta desenes de municipis a Catalunya
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
El món després del coronavirus (16)
Reconstruir el contracte social després del coronavirus: entre la regressió i la por de les elits
L'expresident de Justícia i Pau Arcadi Oliveres, la catedràtica de la UAB Miren Etxezarreta, el secretari general de la Cecot David Garrofé i Emili Ferrer, d'Economistes Davant la Crisi, analitzen el panorama que deixa la pandèmia
Tota l'actualitat, minut a minut
Segueix, en directe, el que està passant a Catalunya i al món

Response: A partir de la setmana que ve, s'espera triplicar la xifra actual de PCR diàries i arribar a les 30.000. Tot i que la corba es manté i la situació als hospitals és més favorable que a l'abril, fins que no hi hagi una vacuna, l'única forma per prevenir el contagi és fer ús de les mesures sanitàries.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Quin Torra, s'ha compromès davant el sector cooperatiu del país a dotar d'eines la pagesia, en una dècada que serà vital per al futur agrari, però sobretot a desplegar un pla de "País Viu" que vol frenar el despoblament de les zones rurals i que es treballarà sobre les necessitats específiques de cada comarca.
Torra ha clos la 36a assemblea de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) a Santa Bàrbara, al Montsià.
La FCAC ha presentat un nou quadre de comandament, el Dashboard.coop, amb dades històriques sobre l'evolució del sector des de fa sis anys.
La FCAC ha convidat al president de la Generalitat, Quim Torra, a la clausura de l'assemblea general que ha celebrat amb la participació de 300 cooperativistes a Santa Bàrbara, al Montsià.
Torra ha mostrar "gran admiració" per l'esperit cooperativista, per la feina conjunta i l'associacionisme, i els valors igualitaris i fraternals que representa el sector.
"Em, sento molt proper a aquesta filosofia i a la manera de ser que representeu", ha dit durant al clausura de l'assemblea general.
Torra ha defensat que projecta un país sense territori "de primera i de segona", on qualsevol part "sigui tan important com una altra", i on tothom pugui escollir "on vol viure i tirar endavant i tingui les mateixes possibilitats per fer-ho".
El president de la Generalitat s'ha compromès des del Montsià a desplegar un Pla de "País Viu" contra el despoblament.
"Ens juguem el país en els propers deu anys, ho sento així", ha advertit.
"Sento que vivim un moment extraordinàriament vital per a la pagesia i per al sector agrari", ha afegit.
El projecte de dinamització local que ja ha engegat el Govern, preveu la creació d'una comissió coordinada pel Departament de Presidència que integrarà les nou conselleries i que ha de treballar amb els agents econòmics, polítics i socials de cada territori les estratègies concretes a desenvolupar a cada comarca.
"Ha de tenir visió especialitzada per comarques perquè la millor solució per a la Terra Alta no ho serà per al Pallars Jussà", ha exemplificat Torra.
"No vull país bonic que no sigui viu.
Quan em diuen que han marxat del seu poble perquè no s'hi poden guanyar la vida o perquè no els funciona la connexió a Internet se'm trenca l'ànima.
No ens ho podem permetre", ha lamentat el president.
"El país ha d'adonar-se que el territori que volem no és per a què els barcelonins hi passin el cap de setmana sinó per a què la gent que hi viu s'hi pugui guanyar la vida amb tota la dignitat", ha dit.
Bona salut cooperativista
En la 36a assembla general de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) ha presentat un nou quadre de comandament, el Dashboard.coop, que proporciona dades històriques i analitza l'evolució del sector des de diferents perspectives.
Consta de 41 taules amb 62 variables i s'estrena amb una sèrie temporal dels últims 6 anys.
La facturació anual de les 194 cooperatives de la FCAC ha crescut un 3,2% i la facturació se situa en 1.658 milions d'euros.
Les cooperatives ebrenques són les que més l'han incrementat respecte a la mitjana dels últims quatre anys.
El centenar de cooperatives tarragonines i ebrenques han facturat el 2018 més de 445,4 MEUR.
La facturació mitjana de les entitats ha estat de 8,1 milions d'euros, amb un increment del 8,3%.
Les cooperatives tenen una participació en la producció final agrària del 35% i representa 1 de cada 3 euros que s'ha generat en el sector.
La fracció augmenta a 2 de cada 3 euros, si es contempla únicament el sector agrari, sense el ramader.
Les xifres de les cooperatives ebrenques
A les Terres de l'Ebre, les 36 cooperatives –que representen el 10,5% de la FCAC- han augmentat la facturació un 12,6%, amb 173,4 milions d'euros.
Fent ús ja de les dades del Dashboard.coop, les cooperatives ebrenques són les que més han augmentat la facturació en relació a la mitjana dels últims quatre anys, que havia estat del 10,1%.
El quadre de comandament reflecteix que la dimensió de les cooperatives catalanes creix, com també la facturació i la creació dels llocs de treball – que han augmentat un 11% en cinc anys-.
El president de la FCAC, Ramon Sarroca, ha assenyalat que cal posar accent en el paper de les dones al sector agrari, que ja representen el 51,6% dels llocs de treball de les cooperatives-, i també en el relleu generacional.
"Hem de treballat perquè la gent es pugui guanyar la vida al camp i pugui desenvolupar la seva qualitat de vida", ha dit.

Response: Quim Torra s'ha compromès amb l'assemblea de la FCAC en proporcionar eines al sector agrari perquè tingui les mateixes possibilitats que la resta de sectors. El president de la FCAC assegura que, després de l'augment notable de facturació de les cooperatives catalanes, cal continuar treballant i lluitant perquè la gent pugui guanyar-se la vida en aquest sector.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El risc de morir després de patir un ictus isquèmic es multiplica si l’edat biològica, que ve marcada pels hàbits de vida o el lloc de residència, entre altres factors, és superior a l’edat cronològica, marcada per la data de naixement.
Així ho constata un estudi realitzat per investigadors del Grup de recerca Neurovascular de l’Institut Hospital del Mar d’Investigacions Mèdiques (IMIM).
Segons els resultats obtinguts, cada any d’edat biològica acumulat per sobre de l’edat cronològica, augmenta un 6% el risc de morir en un període de tres mesos després de patir un ictus.
Alhora, també el grau de severitat de les seqüeles és més important.
El treball, que s’ha publicat a la revista ‘Scientific Reports’, ha analitzat les dades de gairebé 600 pacients.
La investigadora principal de l’estudi, la doctora Carolina Soriano-Tárraga, explica que es van analitzar gairebé 600 pacients atesos a l’Hospital del Mar per un ictus isquèmic i que en aquests casos, la mortalitat mitjana al cap de tres mesos es va situar entre el 15 i el 20%.
Els investigadors van determinar la seva edat biològica a partir de marcadors epigenètics (canvis en els gens causats per factors externs), concretament, la metilació de l’ADN (el principal mecanisme epigenètic).
Així van comprovar, segons comenta Soriano-Tárraga, que l’edat biològica aporta informació extra.
‘Es correlaciona molt bé amb l’edat cronològica, és molt similar, però té informació extra sobre l’estat funcional de la persona’, apunta Soriano-Tárraga.
Per tant, afegeix, ‘és un millor predictor de mortalitat a tres mesos en comparació amb l’edat cronològica’, fins i tot sense tenir en compte altres factors externs, la gravetat de l’ictus o l’estat funcional previ del pacient.
L’estudi també va analitzar el pes de l’edat biològica tenint en compte el tipus d’ictus.
Així, en els ictus aterotrombòtics, que acostumen a donar-se en pacients més joves -entre 55 i 60 anys de mitjana-, va ser en els que es va mostrar com un millor indicador de mortalitat.
En canvi, en els cardioembòlics, més habituals en pacients de més edat, l’efecte de l’edat biològica no era evident.
Això confirma, segons la investigadora principal de l’estudi, que l’edat biològica és un bon biomarcador.
‘En un pacient jove l’edat biològica, l’estil de vida, té un major impacte, indica un envelliment més gran’ i un risc més elevat de mortalitat després de patir un atac, així com una major severitat de les seqüeles, destaca Soriano-Tárraga.
És a dir, ‘no són tan joves’ com indica la seva edat cronològica, afegeix.
Els investigadors assenyalen que estudis anteriors que comparaven pacients que havien patit un ictus amb pacients que no n’havien patit, indicaven que per una mateixa edat cronològica, el grau d’envelliment dels ictus era de 2,5 anys més gran de mitjana, sent de fins a 7 anys en els casos més joves.
La utilització d’aquest marcador ‘pot servir per detectar els pacients que tenen un risc més elevat de morir després de patir un ictus’, segons Soriano-Tárraga.
Per la seva banda, el doctor Jordi Jiménez-Conde, neuròleg de l’Hospital del Mar responsable de la línia de recerca, ha remarcat que aquest estudi ‘és molt congruent amb les troballes dels nostres estudis previs, corroborant que l’edat biològica té un gran valor informatiu sobre l’estat d’envelliment real de les persones, sobre el seu risc de patir malalties associades a l’edat, i sobre la capacitat de l’individu d’afrontar-les’.
Hi ha dos tipus d’ictus principals, els hemorràgics (quan es trenca un vas sanguini al cervell) i els isquèmics (quan s’obtura una de les artèries del cervell).
L’ictus aterotrombòtic és el tercer més freqüent i la seva causa subjacent, l’ateroesclerosi és tractable.
Aquesta patologia està associada a alts nivells de colesterol, a l’hàbit del tabac i la diabetis.
En general, el 90% dels ictus estan relacionats amb factors de risc com aquests.

Response: El risc de morir en patir un ictus és més alt si els hàbits o la residència habitual no són favorables.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El comissari dels Mossos Manuel Castellví ha assegurat aquest dilluns al Tribunal Suprem que cap dels tres cossos policials va preveure "actes de violència" l'1-O en una reunió d'informació que van mantenir el 28 de setembre, tres dies abans del referèndum.
En canvi, la setmana passava va explicar que en una reunió que es va celebrar el mateix dia que la que els Mossos van fer amb Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Joaquim Forn al Palau de la Generalitat, on va declarar que els va avisar que aquell dia es preveien diversos escenaris, entre els quals "moments de tensió que podien acabar amb una escalada de violència".
Castellví ha explicat que les previsions que grupuscles violents actuessin el dia del referèndum van fallar.
El comissari també ha destacat el caràcter "no violent" d'ANC i Òmnium, a qui consideren "interlocutors" quan convoquen manifestacions.
En respostes al lletrat de Joaquim Forn, Xavier Melero, Castellví ha explicat el contingut d'una reunió d'una subcomissió d'informació amb presència de representants d'intel·ligència dels tres cossos policials a la qual ell mateix hi va assistir.
En aquesta reunió, l'escenari previst era que l'1-O hi hauria "col·legis amb activitats" i que "a primera hora del matí hi hauria gent fent resistència passiva amb actuació de la policia".
"En aquell moment no es preveien actes de violència", ha explicat, tal com "consta a l'acta"
En canvi, la setmana passada, Castellví va declarar en resposta a la fiscalia que aquell mateix dia 28 els comandaments dels Mossos van mantenir una reunió al Palau de la Generalitat amb Puigdemont, Junqueras i Forn, on sí van avisar que un dels possibles escenaris és que hi hagués una "escalada de violència".
Aquest dilluns, ha explicat que en aquella reunió no hi va haver "cap" retret per part dels membres del Govern a la posició dels Mossos de donar compliment a la interlocutòria del TSJC que els demanava aturar el referèndum, i que tampoc els van persuadir a fer cap canvi.
Castellví també ha explicat que les previsions que es va fer sobre que alguns "grups violents" podrien actuar l'1-O van fallar, i que durant la jornada del referèndum "no es van constituir com un bloc d'unitat d'acció d'atac" com sí tenien previst.
Són grups, ha afegit, que tenen "capacitat d'alterar l'ordre", però ha remarcat que aquell dia no van actuar.
Els CDR no estaven organitzats abans de l'1-O
Sobre els CDR, Castellví els ha desvinculat del Govern i ha assegurat que, abans de l'1-O, els 42 que tenien detectats estaven "inconnexos entre ells" i "no coordinats".
Va ser després del referèndum, després de la celebració de 3 assemblees, que es va crear "una entitat que coordinaria els grups" a través d'un perfil de Twitter general.
"A partir d'allí sí que hi va haver una coordinació", aconseguint el 8 de novembre del 2017 "col·lapsar totes les carreteres de Catalunya".
Pel que fa al dispositiu, ha explicat que en les reunions prèvies a l'1-O es va explicar tant a la fiscalia com a la resta de cossos policials la presència d'un binomi d'agents dels Mossos d'Esquadra als col·legis.
Segons Castellví, la puntualització que fa la fiscalia, que va considera que el dispositiu "no era suficient", era des del punt de vista "quantitatiu", no qualitatiu.
Castellví també ha dit que la interlocutòria de la magistrada del TSJC no preveia el precinte de 100 metres dels col·legis i ha assegurat que les activitats que es van fer als col·legis no tenien cap relació amb el Govern.
A preguntes de la lletrada de Cuixart, Marina Roig, ha destacat el caràcter "no violent" tant d'Òmnium Cultural com d'ANC i que mai fan fer crides a "enfrontar-se violentament" a la policia l'1-O.
"Sempre han convocat moltes manifestacions i sempre amb la consigna de la no violència i els considerem interlocutors per l'actitud i el resultat de la seva gestió", ha remarcat.
Castellví ha declarat que l'arribada del conseller a Interior no va comportar canvis de directrius, ni de la cadena de comandament, ni cap ingerència en la seva feina, ni va influir-li les declaracions públiques que va fer el conseller.

Response: Castellví afirma al TS que cap dels tres cossos policials van preveure actes violents a l’1-O.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El Jutjat de Primera Instància Número 6 de Girona ha permès que el "nen robat" de Banyoles recuperi el nom i cognoms que tenia en néixer.
D'aquesta manera, Joan Coll Corominola veurà modificada la seva inscripció al Registre Civil i passarà a dir-se Juan Francisco Beamonte Isern.
La sentència, que reconeix que aquells qui el van adoptar l'any 1966 "no són els seus pares biològics", posa punt final a un llarg periple judicial.
Fa anys que aquest veí de Banyoles litigava perquè se li reconegués el dret de recuperar la seva identitat.
Després d'intentar portar el cas per la via penal, va presentar una demanda civil al jutjat de família.
Aquesta demanda, en un primer moment, es va tirar enrere perquè el jutjat va resoldre que havia caducat.
L'Audiència de Girona, però, va ordenar reobrir el cas i, ara, aquesta nova sentència ordena que "s'anul·li la inscripció de la filiació" que constava al Registre Civil i que, en conseqüència, es rectifiquin el nom i cognoms del banyolí pels de Juan Francisco Beamonte Isern.
El cas d'aquest veí de Banyoles és l'exemple de la perseverança.
Li ha costat més d'una dècada de lluita i anar d'un jutjat a l'altre, però al final ha aconseguit el seu objectiu: que li reconeguin que el matrimoni que el va adoptar no són els seus pares biològics i que, per tant, se li permeti canvia la seva identitat al Registre Civil.
Fa més de deu anys que Joan Coll –ara, Juan Francisco Beamonte- va començar a investigar el seu passat.
Entre allò que ha pogut recopilar, hi ha algunes fotografies esgrogueïdes on se'l veu quan era un nadó, acompanyat del seu pare.
El banyolí sospitava que era un possible cas de nen robat durant el franquisme, com ara s'ha demostrat, i que els seus pares adoptius van pagar 150.000 pessetes per endur-se'l a casa.
Ell va néixer el 14 de setembre del 1966 a l'Hospital Clínic de Barcelona.
Aleshores, però, el nom que figurava a la seva partida de naixement era Juan Francisco Beamonte Isern.
La seva infància, segons va descobrir, va passar-la a casa de les dues àvies.
Primer amb la materna a Òdena (Anoia) i, quan el seu pare va morir, va anar a viure amb l'altra àvia a Sant Adrià del Besòs.
Aleshores era el 1973 i ell tenia 7 anys.
Més tard, va ingressar en un hospici de Barcelona i, en menys de dos mesos, va ser adoptat per la família de Banyoles, amb qui viuria la resta de la joventut.
Viacrucis judicial
Resseguint el seu passat, es va adonar que hi havia coses que no quadraven.
I va decidir recuperar la seva identitat, convençut que, en realitat, ell era Juan Francisco Beamonte Isern.
Això li va suposar un autèntic viacrucis judicial.
Després d'intentar portar el seu cas reiteradament davant la Justícia per la via penal, al febrer del 2016 el banyolí i el seu advocat van decidir interposar una demanda civil per reclamar que es reconegués que el matrimoni que el va adoptar no eren els seus pares biològics.
L'afer va anar a parar al Jutjat de Primera Instància 6 de Girona.
En un primer moment, la demanda es va admetre a tràmit, però després el mateix jutjat la va desestimar, perquè considerava que el cas per anul·lar l'adopció havia caducat.
Aleshores, el banyolí va recórrer davant l'Audiència de Girona, que li va donar la raó i, en una interlocutòria, va ordenar al jutjat que reobrís el cas.
Ara, ja hi ha sentència.
La resolució recull que els demandats –és a dir, el matrimoni de Banyoles- "reconeixen" explícitament que "no són els pares biològics" del veí de Banyoles.
En conseqüència, el jutjat anul·la la inscripció de filiació que constava al Registre Civil (o sigui, Joan Coll Corominola) i ordena "rectificar-la" per la de Juan Francisco Beamonte Isern.
La sentència no és ferma i s'hi pot interposar recurs d'apel·lació en un termini de vint dies.
Si cap de les parts ho fa, però, la decisió ja serà ferma.
I en conseqüència, el banyolí podrà recuperar el nom i cognoms que tenia en néixer.

Response: El jutjat de Girona permet que el nen robat de Banyoles recuperi el nom que tenia en néixer.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
La Junta de Govern Local ha aprovat el pressupost de l’Ajuntament de Castelló per a 2018, que s’eleva a 176.029.349 euros, un 3,03% superior al de l’any anterior i el de major quantia de l’última dècada.
L’alcaldessa ha presentat en roda de premsa el document, que, al seu judici, “consolida les bases del canvi”.
El projecte s’obri ara a la presentació d’esmenes pels grups de l’oposició i serà portat al ple.
“És un pressupost que confirma que aquest Govern municipal té un projecte de ciutat.
Perquè hi ha un projecte de ciutat clarament definit en el Pla General.
Hi ha un projecte de ciutat amb les inversions 20,2 milions d’euros dels fons EDUSI.
Hi ha un projecte de ciutat en el Pla Estratègic d’Ocupació i del Pla Estratègic de Turisme.
Hi ha un projecte de ciutat en la nova política fiscal municipal, ajustada a la realitat econòmica de les famílies.
Hi ha un projecte de ciutat en la implantació de la perspectiva de gènere i la lluita contra les desigualtats socials”, ha afirmat.
L’alcaldessa ha desgranat les claus del pressupost.
Els ingressos creixen per l’augment de transferències corrents (5,41%), especialment les de creació d’ocupació (1,9 milions), la cessió de l’IRPF i la cessió d’impostos indirectes (IVA, alcohol, hidrocarburs).
La recaptació per impostos directes es congela i es recaptaran 876.000 euros menys per l’IBI.
D’altra banda, augmenten els ingressos indirectes, en haver-hi més previsió de recaptació de l’ICIO per la recuperació de la construcció i les taxes per llicències urbanístiques, obertura de locals, taules i cadires.
Les despeses creixen en la mateixa proporció.
Augmenten els programes d’ocupació: Jornals de Vila passa d’1,3 a 2,4 milions d’euros i els programes i tallers d’ocupació subvencionats pel Servef.
Puja la consignació en educació, família i infància, atenció a la dependència, cultura, transport urbà, recollida de residus i modernització i innovació tecnològica.
El 64% de la despesa està compromès (sobretot pels capítols de Personal, contractes de serveis i despeses financeres) i el 36% és no compromès.
També augmenten, en un 3,4%, les aportacions als patronats municipals i de forma especial el finançament del Consorci del Pacte Local per l’Ocupació, en més d’un 74% respecte a l’any anterior.
Creixen les subvencions a les ONG de Cooperació al Desenvolupament i es preveuen noves ajudes per al lloguer social, persones amb discapacitat, microcrèdits i l’engegada del Pla de Recuperació del Talent.
Pel que fa a les inversions, destaquen els projectes de l’estratègia EDUSI (1,17 milions d’euros), l’adquisició d’habitatge social (500.000 euros), la partida de gestió mediambiental (500.000), pressupostos participatius (1,8 milions), segona fase del centre de la Pineda (440.000 euros), adequació d’instal·lacions esportives (380.000), rehabilitació dels antics jutjats de Borrull (300.000), remodelació de l’edifici Quatre Cantons (300.000 euros), millores en el cementeri municipal (300.000), pla d’accessibilitat (150.000 euros) i pla de millora de la Pineda (100.000 euros).
La portaveu del Govern municipal, Verònica Ruiz, ha destacat que el pressupost segueix les línies programàtiques del Pacte del Grau i ha incidit en els dos aspectes centrals dels comptes: les inversions europees i la perspectiva de gènere.
“Són els millors pressupostos que hem pogut desenvolupar tenint en compte l’infrafinançament i el ninguneig que pateix l’Ajuntament per part del Govern central”, ha assenyalat.
La vicealcaldesa, Ali Brancal, ha incidit en el “treball d’equip” que representen els pressupostos i, especialment, la implantació de la perspectiva de gènere.
En 2018 seran 23 els departaments municipals que gestionen els comptes públics amb criteris d’igualtat.
Brancal ha destacat la importància d’aplicar la perspectiva de gènere i ha posat l’exemple de les polítiques d’ocupació, que afavoreixen la inserció laboral de les dones.
També ha valorat la inclusió en el pressupost d’una partida específica de 500.000 euros per a l’adquisició d’habitatge social.
El regidor de Gestió Municipal, Antonio Lorenzo, ha destacat que el pressupost s’ajusta al catàleg de polítiques de progrés del pacte de govern municipal signat en 2015 i ha afirmat que ha escoltat les recomanacions del Consell Social de la Ciutat.
Lorenzo ha indicat que el pagament del deute municipal serà la meitat que en l’últim any del govern del PP.
A data 31 de desembre el deute viu s’ha quedat fixat en el 30,6%.
Lorenzo ha remarcat que el pressupost demostra que és possible conciliar el rigor de la gestió econòmica (reducció de l’endeutament, millora en el període mitjà de pagament a proveïdors, increment de la liquiditat municipal, romanent de tresoreria positiu…) amb una política d’inversions que atén les necessitats de la ciutadania.

Response: La Junta de Govern Local aprova el pressupost de Castelló per una quantitat de 176.029.349 euros.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El diputat i cap de llista d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián, i el president de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC), Jordi Sánchez, han instat el Parlament a seguir tirant endavant el mandat del 27-S davant un Estat "indecent" que fa servir el TC "com a braç armat".
"Fa molt temps que el Parlament té un mandat inequívocament popular, que és el de desplegar el full de ruta; hem de seguir el nostre camí,no volem desobeir ningú sinó obeir-nos a nosaltres mateixos amb el full de ruta", assegura Rufián., que afegeix "El TC fa molt temps que no és ni tribunal, ni constitucional; i davant un estat que utilitza les institucions contra el mandat sobirà, l'única resposta és la de construir un estat de dret decent de tots i per a tots".
Per la seva banda, el president de l'ANC ha mostrat ple suport tant a Forcadell com a Puigdemont perquè despleguin el mandat democràtic del 27-S.
"Quan el Parlament faci el gest de sobirania, els ciutadans estarem al seu costat, i no acceptarem que cap tribunal ni cal govern espanyol determinin qui ha de presidir la cambra catalana o el Govern", ha afirmat.
"Diem amb tota tranquil·litat i fermesa que no ens doblegarem; hem de fer camí", sentencia el president de l'ANC.
Tant per a Sánchez com per a Rufián, el fet que l'executiu espanyol estigui en funcions des del desembre també és "enormement significatiu".
"Demostra la decadència del sistema polític espanyol, que no se'n surt de gestionar la seva pluralitat ni de donar una sortida democràtica a Catalunya; nosaltres, per contra, tenim un rumb i guia", diu el president de l'assemblea.
En aquesta línia, Jordi Sánchez ha fet una crida perquè aquest Onze de Setembre, novament, sigui "una jornada massiva de mobilització per ensenyar al món la nostra voluntat inequívoca com a país".
I perquè també serveixi per aixecar "un clam unànime de suport als diputats i a les diputades, començant per la presidenta del Parlament i el president de la Generalitat".
72 diputats, més que no pas grups
Jordi Sánchez també s'ha referit a l'encreuament dialèctic entre el president Carles Puigdemont i el diputat de la CUP Benet Salellas, sobre l'exigència cupaire perquè el referèndum unilateral se celebri la primavera del 2017.
"Els demanem a tots els diputats que tinguin generositat i fermesa, perquè estem en un moment històric", ha dit.
Per al president de l'ANC, ara, més que parlar de "grups parlamentaris de Junts per Sí i la CUP", el que cal és parlar de "72 diputats" a favor del sobiranisme.
"Són els ells qui tenen la confiança i el mandat que els ha fet la ciutadania", ha dit Sánchez.
"No tinc cap dubte que al setembre la qüestió de confiança se superarà amb èxit, i això serà la concreció cap a l'últim trajecte cap a la independència; nosaltres no posarem data sobre si el referèndum ha de ser la primavera o la tardor del 2017, però sí que demanem que els diputats actuïn amb fermesa i determinació, i sabem que ni el president de la Generalitat ni la presidenta del Parlament ens decebran", ha conclòs.
Estelades a la platja
Tant Gabriel Rufián com Jordi Sánchez han participat aquest diumenge a la quarta caminada que l'ANC ha organitzat per les platges de l'Alt Empordà.
A primera hora del matí han sortit dues marxes, l'una des de l'Escala i l'altra des d'Empuriabrava, que s'han ajuntat a la gola del Fluvià.
A la desembocadura del riu, s'han desplegat estelades i s'han corejat crits a favor de la independència i l'estat propi.
Han participat en la caminada unes 120 persones.
L'acte després s'ha traslladat al parc del Riu de Sant Pere Pescador (Alt Empordà), on s'ha fet un dinar popular on també hi ha pres part el diputat de la CUP Benet Salellas.
Suport a Forcadell i Puigdemont
Un dia abans que es reuneixi el ple extraordinari del Constitucional les mostres de suport a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, se succeeixen.
L'alt tribunal ha d'estudiar demà la demanda de l'executiu de Rajoy perquè s'obri via penal contra Forcadell, per haver permès la votació de les conclusions del procés constituent.
I el TC també pot actuar contra Puigdemont, prohibint-li que desplegui la declaració del 9-N.

Response: Rufián i Sánchez insten el Parlament perquè prossegueixi amb el mandat del 27-S, ja que l’Estat utilitza el TC.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
Moviment contra la intolerància, Acció Cultural del País Valencià i més associacions en favor de la diversitat i contra els crims d’odi han presentat una instància a l’Ajuntament de València perquè dediqui un carrer a Guillem Agulló, jove independentista assassinat l’any 1993 per l’extrema dreta.
En la carta, adreçada al batlle, Joan Ribó, demanen que la mesura sigui un símbol de la memòria de totes les víctimes de crims d’odi.
Segons que ha explicat als mitjans el secretari general d’ACPV, Toni Gisbert, la iniciativa neix amb l’objectiu de reparar la injustícia que ha pesat sobre Guillem Agulló i més víctimes dels crims d’odi durant els darrers 20 o 25 anys a València, ‘on s’ha partit una situació d’impunitat de les agressions i la violència feixista’.
Fa 23 anys, el jove valencià Guillem Agulló, de 18 anys, va ser assassinat per un grup de nazis a Montanejos (Alt Millars) d’una ganivetada al cor.
Guillem era un jove amb inquietuds socials i polítiques, que el portaren a formar part de l’organització de joves independentistes Maulets i del col·lectiu antiracista SHARP, i a participar en moltíssimes mobilitzacions i convocatòries a favor dels drets nacionals i socials del País Valencià.
La nit de l’11 d’abril, Guillem Agulló era a Montanejos amb una colla d’amics passant les vacances de Pasqua quan un grup de nazis de València es va dirigir directament contra ell.
Entre tres persones, el van subjectar perquè Pedro Cuevas li clavés una ganivetada mortal al cor.
Immediatament, van marxar cridant ‘Arriba España!’, mentre els amics d’Agulló intentaven cercar ajut.
Els fets van quedar clarament acreditats durant el judici posterior.
D’aquesta manera, l’assassinat produí una onada d’indignació, que es traduí en mobilitzacions multitudinàries, manifestacions de denúncia i tota mena d’actes.
Així mateix, es constituí una acusació popular formada per diversos col·lectius i organitzacions que es personaren en la causa, preocupats per garantir que el crim no quedés impune i per evitar que un altre jove valencià pogués ser també víctima dels crims d’odi.
Moltes organitzacions i col·lectius cívics, sindicals i polítics denunciaren el cas i convocaren actes de denúncia: els partits PSPV, EUPV, BNV, PSAN, ERPV; els sindicats CCOO-PV, UGT-PV i Intersindical Valenciana; i una llarguíssima llista d’associacions i entitats locals, comarcals i de tot el País Valencià.
Cal també destacar el protagonisme dels joves en les mobilitzacions i denúncies, començant pels sindicats d’estudiants.
L’any 2005, la Guàrdia Civil va desarticular una organització nazi al País Valencià, el Frente Antisistema (FAS), que es dedicava, segons la nota que va fer el cos, a vendre armes prohibides i organitzar ‘caceres’ contra immigrants i militants d’esquerres.
L’operació va permetre de detenir 27 persones, entre les quals l’assassí de Guillem Agulló.
Fou llavors que es va formar la plataforma Acció Popular contra la Impunitat, que reuneix més de 30 organitzacions socials, culturals, polítiques i sindicals.
La plataforma va fer arribar al congrés espanyol i a la Comissió Europea les seves denúncies sobre els atacs impunes de l’extrema dreta, entre els quals més d’una vintena d’atemptats amb explosius contra ONG i seus polítiques, agressions contra immigrants, mesquites i boicots habituals de grups ultres contra actes d’associacions culturals.
Durant aquests 23 anys ha estat la societat que ha mantingut viu el record i la denúncia de l’assassinat de Guillem Agulló, amb centenars d’actes, cançons de coneguts grups musicals i campanyes de denúncia.
Els recents exemples de les ciutats de Barcelona i Molins de Rei a Catalunya, i de Simat de Valldigna al País Valencià, que han acordat de dedicar un carrer a Guillem Agulló, i de l’Ajuntament de Madrid, que ha posat a un carrer el nom de Carlos Palomino (un altre jove assassinat pel feixisme), reforça la iniciativa impulsada per Acció Cultural del País Valencià (ACPV) de demanar a l’Ajuntament de València que expliciti el seu compromís amb la llibertat i la democràcia dedicant un carrer de la ciutat a Guillem Agulló, com a reconeixement institucional a un jove valencià que no va cometre cap més delicte que defensar unes idees de llibertat i democràcia, i a totes les víctimes dels crims d’odi.
La representativitat de les entitats adherides deixa clara l’àmplia base social de la demanda, com també la necessitat que les institucions es pronunciïn a favor de la pluralitat, la diversitat, el respecte, la igualtat i la democràcia.

Response: Acció Cultural del País Valencià presenta una instància a l’Ajuntament de València perquè dediquin un carrer a Guillem Agulló.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
El president de la Generalitat de Catalunya, Carles Puigdemont, juntament amb el conseller d’Afers Exteriors, Raül Romeva, comença avui un viatge de dos dies a Dinamarca, en què presidiran la inauguració de la delegació de la Generalitat als països nòrdics, amb seu a Copenhaguen, que dirigirà Francesca Guardiola.
L’objectiu serà de potenciar les relacions bilaterals entre Catalunya i Dinamarca, Finlàndia, Islàndia, Noruega i Suècia.
La visita del president de la Generalitat s’escau en un moment molt decisiu del procés, deu dies abans de la Diada i pràcticament un mes abans del referèndum de l’1 d’octubre.
El president i el govern veuen molt clar que el reconeixement internacional és un factor cabdal, i Dinamarca i els països nòrdics són dels que han fet més gests favorables a l’autodeterminació de Catalunya.
El parlament danès fou un dels primers a debatre i a votar (i aprovar) una moció sobre el dret d’autodeterminació dels catalans.
Fou el 2015, gràcies a una resolució impulsada per la formació d’esquerres Enhedslisten (l’Aliança Vermella-Verda), que va fer que la majoria de la cambra demanés un debat pacífic i democràtic entre el govern català i l’espanyol en el context del procés cap a la independència.
La classe política danesa ha anat seguint de prop l’evolució del procés català i es va manifestar majoritàriament contrària al processament de la presidenta del parlament, Carme Forcadell, per haver permès el debat sobre el procés constituent i la votació d’una resolució de defensa del referèndum.
Justament es planyien que la repressió de la justícia espanyola contra els polítics independentistes contravenia l’esperit de la resolució del 2015 en què el parlament danès demanava diàleg.
De fet, la diferència de tarannà entre l’estat espanyol i l’estat danès es va palesar en les declaracions del primer ministre de Dinamarca, Lars Løkke Rasmusse, que aquest mes de maig passat va dir que tant Grenlàndia com les Fèroe tenien el dret de ser independents i de proclamar la independència quan ho consideressin oportú.
https://imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2017/05/groenlndia.001-24032041.jpeg
A més, hem vist com aquest estiu el festival polític més important de Dinamarca, el Folkemødet, dedicava un debat al referèndum català amb el títol ‘Catalunya pot esdevenir el pròxim estat de la UE?’, en què diversos acadèmics, representants polítics i periodistes van discutir sobre la consulta del primer d’octubre.
El bloc escandinau
Dinamarca forma part del bloc escandinau, un conjunt de països de forta tradició democràtica, on la independència de Catalunya forma part del debat polític des de fa temps.
Vegem de quina manera és tractat en els altres països.
A Finlàndia es va crear un dels tres grups de suport a Catalunya que ja hi ha oficialment en parlaments europeus i el conseller Romeva hi va ser rebut oficialment.
La visita va ser aprofitada pels grups espanyolistes per mirar de manipular l’opinió pública, perquè el president del grup és membre del Partit dels Finlandesos, de caràcter nacionalista.
Amagaven que la vice-presidenta del grup és membre del partit homòleg de Podem i que inclou diputats de tots els partits presents a la cambra.
https://imatges.vilaweb.cat/nacional/wp-content/uploads/2016/12/Solidaritat-forcadell.001.png
El pas de la delegació
En aquest context, l’establiment de la delegació a Copenhaguen per a reforçar les relacions bilaterals entre Catalunya i aquests països és cabdal.
Els lligams entre Catalunya i els països nòrdics tradicionalment s’han mogut en l’àmbit comercial.
De fet, des del 1991, Acció, l’agència per la competitivitat de l’empresa, té una oficina a Copenhaguen per a potenciar les relacions econòmiques i comercials entre Catalunya i Suècia, Noruega, Finlàndia, Dinamarca, Estònia i Islàndia.
Les exportacions catalanes a Dinamarca i Suècia representen una cinquena part de totes les de l’estat espanyol a aquests països.
A més, Catalunya compta amb un nombre important de filials d’empreses sueques i daneses i unes quantes empreses catalanes són implantades en aquests països.
Així mateix, el mercat nòrdic és el setè en importància en nombre absolut de turistes.
Entre els mesos de gener i maig d’enguany un total de 255.600 turistes nòrdics han visitat Catalunya.
Amb la delegació de Copenhaguen, el govern ja en té dotze.
Les altres són: la Unió Europea; el Regne Unit i Irlanda; França; Alemanya; els Estats Units, el Canadà i Mèxic; Àustria, Itàlia; Portugal; Ginebra; Polònia i els països bàltics; i Croàcia i els Balcans.

Response: Puigdemont i Romeva viatgen a Dinamarca per inaugurar la delegació de la Generalitat als països nòrdics.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
Un dubte recorre aquests dies els dirigents de l'antiga Convergència: quina serà la condemna que rebi el partit en la sentència del cas Palau?
"L'únic que ens balla és quina quantitat s'haurà de retornar, si 2,5 milions o els 6,6 que apuntava la Fiscalia", sosté un alt dirigent consultat per NacióDigital.
La decisió del tribunal sobre aquest cas de corrupció, el més paradigmàtic dels cercles de poder autonòmics, s'ha convertit durant anys en una espasa de Damòcles sobre CDC, ara mutada en el PDECat.
Aquest dilluns, per fi, es coneixerà l'abast de l'impacte.
Un impacte, això sí, que va forçar les antigues sigles a "desaparèixer", com va admetre aquest mateix dimarts Artur Mas en el seu comiat.
Mas s'acomiadava de la presidència del PDECat amb l'argument que la nova etapa sorgida de les eleccions del 21-D requereix nous lideratges, però la proximitat de la decisió està vinculada amb la imminència de la sentència.
De fet, abans que l'expresident de la Generalitat s'expliqués en públic, ja hi havia dirigents de la formació que emmarcaven el nou "pas al costat" amb el veredicte del cas Palau.
"Serà això suficient per demostrar que el PDECat no és CDC?", es preguntava lacònicament un membre de la direcció del partit.
Aquestes són les cinc claus de l'impacte polític i, específicament, dins de les sigles nacionalistes, que tindrà la sentència.
1.
El rol de Convergència
El partit fundat per Jordi Pujol l'any 1974 va entrar en fase d'hibernació el juliol del 2016, en paral·lel a la posada en marxa del PDECat.
Es manté viu amb una estructura extraordinàriament reduïda -presidida per Jacint Borràs fins a la seva mort-, però segueix mantenint una sèrie de responsabilitats financeres.
Té bona part del deute, per exemple, de la federació CiU, i la situació econòmica es pot empitjorar en cas que la justícia l'obligui a tornar el presumpte finançament irregular rebut a través del Palau.
La seu del PDECat va ser adquirida per CDC, tot i que les noves sigles es mudaran aviat cap a un edifici més funcional de Barcelona, tal com es va acordar al juliol.
2.
El tallafoc del PDECat
Si Convergència desapareix és, com va dir Mas, per passar pàgina dels casos de corrupció.
El PDECat ha intentat mantenir un tallafoc a l'entorn dels presumptes casos de males pràctiques de l'anterior etapa, i els seus responsables -Marta Pascal i David Bonvehí- han provat de dissenyar un model de partit allunyat de com es feien les coses en les dècades anteriors.
Mig any després de la refundació, per exemple, va esclatar una nova onada d'escorcolls de la Guàrdia Civil pel finançament presumptament irregular de CDC que va acabar amb la detenció de Francesc Sànchez, que va liderar el trànsit cap a la hibernació de les anteriors sigles.
El PDECat no va aparèixer en públic perquè considerava que aquesta etapa ja no els incumbeix.
3.
El nou "pas al costat" de Mas
L'expresident de la Generalitat tenia meditat des de fa mesos abandonar la presidència del PDECat i, segons assenyala el seu entorn, fins i tot tenia pensat fer-ho en un esmorzar informatiu del Fòrum Europa el 2 de novembre.
El calendari ho va impedir: es va haver de suspendre perquè va ser el dia en què els consellers van ser cridats a declarar davant l'Audiència Nacional i, posteriorment, empresonats per la magistrada Carmen Lamela.
Els responsables del partit i el mateix Mas van considerar que aquesta setmana era suficientment "tranquil·la"- dins la voràgine habitual- per anunciar el "nou pas al costat".
La proximitat de la sentència fa que l'expresident alliberi el PDECat, però té assumit que ell en patirà un cost.
Especialment si el seu nom apareix en la sentència, malgrat que no ha estat imputat ni citat a declarar com a testimoni.
4.
Osàcar, la cara visible
Daniel Osàcar, antic tresorer de Convergència, és qui ha donat la cara pel partit en el judici.
Sempre ha negat les revelacions de Fèlix Millet i de Jordi Montull, a qui Mas sempre ha presentat -almenys durant els últims mesos- com persones que havien "confessat" els seus delictes.
Osàcar, un home d'avançada edat, va ser apartat oficialment de CDC després que esclatés el cas Palau, però encara se'l podia veure per la seu de Còrsega -venuda el 2015 per la situació econòmica- ben sovint.
L'extresorer va ser secretari personal de Mas quan l'expresident va aterrar al partit a principis dels 2000, quan Jordi Pujol el va nomenar successor.
5.
La nova legislatura
Com ha anat passant regularment al llarg dels últims anys, un cas de corrupció -en aquest cas, la sentència ferma- impacta en l'inici del curs polític.
El 2015, per exemple, la Guàrdia Civil va escorcollar la seu de CDC poc abans que arrenqués la legislatura sorgida del 27-S.
El veredicte arriba en el moment en què l'independentisme negocia com donar sortida al 21-D i com investir Carles Puigdemont.
El president de la Generalitat mai ha estat qüestionat per la presumpta corrupció convergent perquè mai va tenir càrrecs orgànics ni era amic de les dinàmiques internes.

Response: La sentència del cas Palau acaba amb condemna, però no se sap quina quantitat de diners haurà de retornar Convergència.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
Manifestació de diversos col·lectius davant l'Ajuntament de Badalona Foto: ACN
Prop de mig miler de persones s'ha concentrat sorollosament davant l'Ajuntament de Badalona, mentre el ple del consistori debatia, i aprovava, el pressupost municipal pel 2012.
Uns comptes que, segons els treballadors, son lesius pels seus interessos.
Entre els concentrats, funcionaris de l'Ajuntament que denuncien una retallada en els complements salarials, i treballadors dels mitjans públics dependents de Badalona Comunicació per la retallada d'un 30% de la plantilla.
Dos dels tres partits de l'oposició, PSC i ICV-EUiA, han carregat també contra els primers pressupostos del govern de Xavier Garcia Albiol, mentre que CiU hi ha donat suport a canvi d'algunes modificacions que consideren substancials.
L'Ajuntament de Badalona, amb el suport del PP i CiU, ha aprovat un pressupost pel 2012 de 150,1 milions d'euros, un 5,93% inferior al de l'any anterior.
El govern en minoria del PP ha defensat, segons les paraules del regidor d'Hisenda, Ramon Riera, la "necessitat de retallar com a conseqüència de la caiguda d'ingressos".
Una retallada, però, que no ha convençut a tots per igual.
Els funcionaris de l'Ajuntament, concentrats a la plaça de la Vila durant la celebració del ple, denuncien que el govern municipal els vol "sotmetre" a una retallada salarial que afecta a uns complements del sou "que ja estaven consolidats per compensar la pèrdua de nivell adquisitiu que arrosseguem des de l'any 2000".
El portaveu del comitè d'empresa, José Miguel Núñez, afirma que la retallada aprovada en el pressupost suposa un retrocés salarial d'entre 1.000 i 3.400 euros anuals per treballador, segons la modalitat de cada contracte.
"Estem negociant i no hi ha res tancat", ha insistit, però, el regidor d'Hisenda.
Riera insisteix que cal conservar "serveis i llocs de treball".
Al voltant d'aquestes crítiques, l'alcalde, Xavier Garcia Albiol, ha assegurant que "amb la que està caient, tenim el pressupost més progressista que s'han fet en els darrers anys".
Albiol ha reconegut que les mesures relacionades amb el personal "castiguen" el treballador, però posa de manifest que en els darrers anys de la crisi, del 2007 al 2011, l'Ajuntament ha augmentat la plantilla, passant de 1.160 a 1.310 treballadors.
"I hi ha més de 20.000 badalonins en atur que encara estan més castigats", afegeix.
Els grups de l'oposició del PSC i ICV-EUiA han carregat contra l'acord pressupostari del PP i CiU i el qualifiquen de pacte "natural".
El socialista Francesc Serrano retreu a l'equip de govern que nomé hagi volgut negociar els comptes amb CiU.
Sobre les xifres, Serrano assegura que "no és el pressupost que Badalona necessita" perquè "en lloc de lluitar contra l'atur enviarà més gent al carrer".
Per la seva banda, el portaveu ecosocialista, Carles Sagués, afirma que la relació entre PP i CiU és "com el d'una pel·lícula de noi busca noia ".
Des d'ICV-EUiA asseguren que els comptes presentats representen un pressupost "de càstig" i posen l'exemple de Badalona Comunicació com el cas més clar: "És un cop de destral"
I és que el principal cavall de batalla de la negociació entre CiU i el PP, Badalona Comunicació, s'ha solucionat finalment moderant la retallada prevista inicialment.
De l'ajust inicial del 40% del pressupost es passa a una retallada de "només" el 25%, de tal manera que es garanteix una aportació de 2 milions i una plantilla de 45 treballadors fins al 2015.
El comitè d'empresa de Badalona Comunicació ha valorat negativament l'acord perquè consideren que és fruit d'una "negociació política" i que se'ls ha mantingut al marge, segons ha denunciat la portaveu dels treballadors, Mercè Roure.
Els treballadors de Badalona Comunicació han estat un dels col·lectius que s'ha manifestat aquest dimarts a la plaça de la Vila, on s'hi ha aplegat prop de mig miler de persones.
Denuncien veto a la ràdio
Els treballadors també han denunciat una acció de veto a la ràdio municipal.
"No se'ns ha permès", assegura Roure, que afegeix que "també s'ha vetat la possibilitat, com és habitual, d'instal·lar la unitat mòbil a la plaça de l'Ajuntament" per realitzar connexions en directe amb els programes.
El govern municipal no ha fet declaracions sobre aquesta qüestió perquè "és una decisió de la gerència".
CiU força altres modificacions pressupostàries
A més de la retallada de Badalona Comunicació, també s'han moderat altres ajustos plantejats inicialment pel PP, com l'aportació al consorci Badalona Sud o les ajudes a diverses entitats.
De la retallada inicial d'entre el 20% i el 30% es passarà ara a un reajust a la baixa del voltant del 15%.
Falcó defensa que aquesta fita demostra la seva "oposició constructiva".
Segons ha defensat la federació nacionalista, l'acord de pressupostos serveix també per "mantenir" les aportacions pressupostàries destinades a diverses polítiques socials, entitats esportives i, també, al Consorci de Normalització Lingüística, que el PP volia retallar un 10% a Badalona.
"Ha estat una negociació seriosa i intensa.
I no ha estat cap comèdia", defensa Falcó de les crítiques del PSC i ICV-EUiA.

Response: S’han concentrat un miler de persones a l’Ajuntament de Badalona en contra de les retallades en els salaris.


Instruction: Escriu una oració que presenti la idea principal del text següent:

Context:
Es tracta d’una petita capella que hi ha al final de la nau central i que fins ara era atribuïda a Francesc Berenguer, etern col·laborador de Gaudí.
Aquesta tesi la sosté Josep Maria Tarragona, expert gaudinià i escriptor de la biografia del geni arquitectònic català.
Avui exposarà els seus arguments en el segon congrés mundial sobre Gaudí.
‘Quan vaig entrar aquí, de seguida vaig sentir la mateixa emoció estètica i la punció religiosa que té la cripta de l’església de la Colònia Güell i altre capelles que projecta Gaudí.
No en vaig tenir cap dubte’, explica Tarragona mirant l’església de Sant Joan.
Corria el 1999 quan aquest periodista estava escrivint la biografia de Gaudí i va voler conèixer personalment els llocs on havia transcorregut la vida de l’arquitecte.
Així és com un bon dia va arribar a l’oratori on Gaudí rebia cada matí l’eucaristia i de la que era feligrès després de traslladar-se a viure al Parc Güell.
D’aleshores ençà han transcorregut quinze anys i aquella sensació que Josep Maria Tarragona va tenir, s’ha anat fent robusta a base d’arguments arquitectònics que avui donarà a conèixer.
L’església va haver de ser reconstruïda el 1909 després de quedar calcinada durant la Setmana Tràgica.
L’encarregat de les obres va ser Francesc Berenguer i ningú dubta de la seva autoria.
En el cas de la capella, Tarragona hi observa un reguitzell de detalls arquitectònics que el porten a pensar que es va dissenyar seguint els consells de Gaudí.
Les voltes recobertes de mosaics, el disseny de les columnes, els arcs carpanells o la profusió d’àngels al voltant de la capella en són alguns exemples.
O detalls de més fàcil observació per a tots aquells que no estan avesats al món arquitectònic, com són les grans creus de malta vermelles del sostre, també presents al Parc Güell, a la Pedrera i a l’església de la Colònia Güell, i que Gaudí utilitzava durant aquells anys per a signar.
O les inscripcions llatines del mosaic: ‘Tenen una cal·ligrafia que Gaudí sempre utilitzava en les inscripcions dels seus edificis molt abans de conèixer Berenguer’, argumenta Tarragona.
El reconeixement del gremi
No hi ha cap organisme ni institució que hagi de validar la tesi que proposa Tarragona.
Només hauria pogut dictar sentència Josep Basegoda, arquitecte i factòtum de l’obra gaudiniana que va dedicar la seva vida a estudiar les obres de l’arquitecte català.
Preguntat per com encaixarà la comunitat arquitectònica la seva teoria, Josep Maria Tarragona es mostra prudent perquè sap que totes les dades que aporta poden ser discutibles: ‘Avui ho veurem.
És una acceptació, un consens, que s’ha de produir entre el gaudinisme, com la càtedra Gaudí de la UPC i de la UB, o els experts de la Sagrada Família i gaudinistes d’arreu del món.’
Per a sostenir la seva tesi, Tarragona no només farà ús d’arguments tècnics, sinó també de la biografia de Gaudí i de la relació professional i personal que aquest va mantenir amb Francesc Berenguer.
‘No podem trobar cap document que digui que això és de Berenguer.
Abans, Xavier Bastida i Canal, historiador i rector de l’església en qüestió, ja ho va apuntar en un llibre publicat el 1992:
«La capella recorda al gaudinisme, especialment en les arcades, pilastres i capitells, encara que en les seves motllures hi resplendeix la línia corba, característica de Berenguer»
La polèmica de la Sagrada Família
Tarragona ha dedicat centenars d’hores en estudiar la vida de Gaudí i aprecia clarament el personatge, però no observa cap polèmica en les paraules de Mòdul.
‘Això que ha dit ja passava en vida de Gaudí.
Hi havia gent que deia que la Sagrada Família era el model del màxim mal gust que podia haver-hi.
Eugeni d’Ors, el mateix Josep Pla i tots els noucentistes la van criticar.
Així que és un debat que ja existia i que s’ha anat repetint.’

Response: Al centre de Gràcia hi ha una capella que s’atribueix a Francesc Berenguer, col·laborador de Gaudí.