Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El portaveu parlamentari del PPC, Enric Millo, ha criticat aquest dilluns el "festeig" entre el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, i el paper "còmplice" de C's, amb el referèndum com a contrapartida.
El dirigent popular s'ha mostrat convençut que Puigdemont busca la manera de "justificar" el seu possible suport a una investidura del líder socialista i que, per la seva part, Sánchez està disposat a "trair" els seus principis i els "fonaments democràtics" per ser president proposant un referèndum independentista.
A més, Millo ha acusat el vicepresident del Govern i conseller d'Economia, Oriol Junqueras, d'atiar l'"odi" contra els populars i "els que pensen diferent" per haver suggerit que Xavier Garcia Albiol podria alegrar-se que Catalunya rebi menys recursos dels que li pertoquen.
El dirigent popular ha criticat que el president de la Generalitat "hagi obert la porta" aquest diumenge, en una entrevista a 'El Periódico', a donar suport a la investidura de Sánchez sempre i quan aquest proposi un referèndum per Catalunya.
"Queda clar que Puigdemont busca la manera de justificar un suposat suport a Sánchez a canvi de la celebració d'un referèndum independentista, que sap que no es pot fer", ha afirmat.
Alhora, Millo ha carregat amb duresa contra el secretari general del PSOE, que creu que "de manera desesperada" busca fórmules per ser president, "encara que sigui traint els seus principis i fonaments democràtics".
"Fins i tot està disposat a cedir davant dels independentistes per aconseguir les seves pretensions", ha afegit tot acusant Sánchez de ser "extremadament ambiciós" i de posar la institució de la presidència del govern espanyol "a subhasta".
Tot plegat, ha prosseguit el portaveu parlamentari popular, "amb la mirada còmplice" de Ciutadans, a qui ha demanat que reflexioni sobre l'acord d'investidura amb els socialistes.
Millo ha recordat que diversos dirigents del partit taronja han apostat per traslladar el pacte estatal a Catalunya i, per tant, trobar formes d'entesa estables amb el PSC.
El líder del PPC, Xavier Garcia Albiol, va aprofundir en aquestes idees en una entrevista amb l'ACN, en què va donar per fet que Puigdemont i Sánchez havien arribat a "pactes ocults" en la seva reunió al Palau de la Generalitat, i en què també va acusar C's de virar cap al nacionalisme.
Retrets a Junqueras
D'altra banda, Millo ha lamentat les paraules del vicepresident i conseller d'Economia, Oriol Junqueras, aquest dilluns en una entrevista a Catalunya Ràdio.
Segons el portaveu parlamentari popular, Junqueras difon que Xavier Garcia Albiol "s'alegra" pel fet que Catalunya pugui percebre menys diners dels que li pertoquen.
"No cal utilitzar l'engany ni el llenguatge pervers per dir coses que no són veritat i que, a més, contribueixen a generar odi als que pensem coses diferents", ha opinat tot demanant a Junqueras que demostri "respecte" per als seus adversaris polítics.
"Defensem i estimem Catalunya exactament igual que ell, ni més ni menys", ha reblat.
Així mateix, ha emplaçat el Govern a fer un ús "responsable" dels recursos propis i "a no gastar més del que es té", perquè "la mala gestió" és el que genera dèficit, endeutament i acaba provocant l'"ofec" de les finances públiques catalanes, ha etzibat.
"A Catalunya arriben els recursos que han d'arribar d'acord amb la legalitat vigent.
Si el Govern no sap gestionar bé, que plegui", ha conclòs.
Ponències conjuntes
Millo ha recordat que el PPC no assistirà a cap de les ponències conjuntes sobre les tres lleis de la desconnexió, per les quals "només desfilaran persones i entitats independentistes que es dedicaran a satisfer les orelles dels que volen sentir que la independència és possible, malgrat que la legalitat democràtica no ho permet", segons ha vaticinat.
També ha augurat que les ponències no acabaran donant lloc a cap text legislatiu ni cap concreció sobre els projectes de l'agència tributària, la seguretat social o la transitorietat jurídica.
"Generaran fum i boira baixa", ha dit tot acusant Junts pel Sí i la CUP de "ridiculitzar" la cambra catalana.

Response: Enric Millo, portaveu parlamentari del PPC, crític amb la suposada bona relació entre Carles Puigdemont i Pedro Sánchez.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
L'Ajuntament de Berga ha fet pública una decisió històrica: qualsevol ciutadà que ho desitgi podrà optar a saltar als plens de la Patum, un fet que fins ara estava restringit.
Les persones interessades participaran en un sorteig.
Tots els ciutadans que ho vulguin, ha destacat la regidora de Patum, Mònica Garcia, podran optar al sorteig a través d'una instància genèrica, que podran entrar electrònicament a través de la pàgina web o a l'Oficina d'Atenció Ciutadana (OAC) des d'aquest divendres a les 00:01 hores i fins dimarts a les 15.00 hores.
En aquest formulari s'haurà d'indicar el motiu de la instància i, a més, s'haurà d'acompanyar d'un escanejat o fotocopiat del DNI.
El sorteig, ha especificat la regidora, es farà a partir del número de la primera instància entrada al registre.
El sistema es dividirà en dues fases.
En primer lloc, se sortejaran els dos salts de dijous, i després els de diumenge.
Per fer-ho, s'utilitzaran 10 boles numerades del 0 al 9.
Aquestes s'introduiran en una bossa i, posteriorment, se'n trauran quatre de forma consecutiva.
Aquestes formaran el número de registre corresponent a una sol·licitud.
A partir d'aquest número, doncs, es calcularan 74 salts, que seran els que saltaran dijous, i 75 més, que seran els que sortiran diumenge.
Els propers números a partir de l'últim -havent comptat 74 o 75-, quedaran en reserva, per si hi ha renúncies o baixes d'última hora.
En aquest cas, les persones que entrarien serien les correlatives als números de registre següents.
Si al sorteig no s'hi apuntessin 149 persones, ha especificat Garcia, els salts s'adjudicarien directament i per ordre d'entrada.
És a dir, la primera persona apuntada saltaria al primer salt de dijous.
La resta de salts, ha explicat, s'entregarien als vestidors de la comparsa, a qui es repartirien equitativament.
El sorteig es realitzarà de forma pública i oberta el proper dimarts 13 a les 19.00 hores a la sala de plens de l'Ajuntament de Berga, amb diversos membres i tècnics del consistori, així com responsables del Patronat de la Patum.
Per altra banda, els salts es repartiran el mateix dia de la Patum completa, i les persones hauran d'anar a buscar el tiquet amb el DNI a la zona dels vestidors de plens, de les 19.00 a les 20.00 hores.
Aquest val, (que portarà el seu nom i serà intransferible), també s'haurà d'entregar, conjuntament amb el DNI i amb l'acompanyant a la taquilla on es va a buscar la roba, en el moment de vestir-se.
Un procediment legal
Segons l'alcaldessa, s'ha escollit un sistema "que pugui garantir l'accés a aquelles persones que vulguin participar a la festa".
Un procediment, ha especificat, que s'havia d'adaptar als requisits legals demanats a l'administració pública, i que s'ha presentat aquest mateix dijous a la resta de grups municipals, en una reunió de junta de portaveus.
"Esperem anar fent avenços significatius al llarg dels anys", ha declarat Garcia.
De moment, però, aquesta mesura és un primer salt per la democratització de la festa, tot i que, tal com ha indicat Venturós, l'objectiu seria que cada comparsa pogués gestionar els seus salts d'una manera equitativa, i permetent l'accés d'aquests a la ciutadania.
Aquesta decisió s'ha pres després que, durant el ple de l'Ascensió, l'Ajuntament informés que es feia càrrec de la gestió de la comparsa, deixant fora de lloc, temporalment, la figura del cap de colla.
Unes traves legals que també van haver d'assumir en el darrer ple municipal, on es van estimar les sis impugnacions realitzades pels caps de colla dels plens, de la Guita Grossa i del Tabal, així com dels tres nous vestidors que entraven a la plantilla per substituir els expulsats, per declarar nuls els acords del Patronat de la Patum extraordinari, que demanaven que els tres expulsats es reincorporessin a la comparsa dels Plens, i que totes les colles haguessin de redactar nous reglaments de règim intern, fent una ratificació, també dels caps de colla.

Response: L'Ajuntament de Berga sortejarà 149 dels 400 salts als plens de la Patum, perquè qualsevol ciutadà ho pugui fer.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El ple del Parlament ha arrencat de manera agitada.
Només començar, el portaveu parlamentari de Ciutadans, Carlos Carrizosa, ha demanat la paraula per tal de reclamar la votació de la petició de compareixença del president de la Generalitat, Quim Torra, per les seves paraules sobre la via eslovena.
Ràpidament s'hi han afegit el PP -per veu de Santi Rodríguez- i el PSC -Ferran Pedret-, però el ple ha rebutjat l'alteració de l'ordre del dia per 57 vots a favor i 61 en contra, amb 7 abstencions.
D'aquesta manera, la jornada ha començat com estava previst, amb les preguntes als consellers.
Una sessió de control al Govern marcada per la situació dels Mossos d'Esquadra arran de les càrregues de la setmana passada i les accions dels CDR.
Xavier García Albiol, ara diputat ras del PP, ha demanat explícitament per la "purga" a la policia demanada per Torra des d'Eslovènia, i ha demanat al conseller d'Interior, Miquel Buch.
"Ni el president va tenir una ingerència política vers els Mossos, ni em va donar cap ultimàtum.
Els puc confirmar que en cap cas el cos va tenir ingerències polítiques", ha recalcat Buch.
"Li demano rigorositat [sic]", ha indicat Albiol.
"Cada paraula en relació als Mossos és una humiliació a la dignitat de la policia de Catalunya", ha afegit.
L'exlíder del PP ha carregat amb duresa contra Torra, i el conseller li ha respost indicant que Pablo Casado, cap de cartell dels populars a l'Estat, es vulguin "carregar les institucions del país" amb el 155.
Buch ha parlat de Vox, del comissari Villarejo i del "relat de falsa violència" a Catalunya.
"Aquest país és pacífic, no violent.
Prou d'atacar aquest poble i les institucions catalanes", ha apuntat.
Carlos Carrizosa, de Ciutadans, li ha preguntat directament a Buch si està "capacitat" per seguir en el càrrec, i ha demanat al govern espanyol que "apliqui la Constitució", és a dir, el 155.
"Mai ens hem vist igual d'indefensos i de preocupats per l'acció d'un Govern al capdavant dels Mossos.
Vostès van prometre purgues i va dir que no els tremolaria el pols", ha expressat el dirigent de Ciutadans.
El conseller d'Interior ha recriminat a Carrizosa que ara critiqui el Govern i no ho fes durant l'aplicació del 155, moment en el qual també es van produir protestes dels CDR i els Mossos van desplegar el mateix protocol d'actuació: "Quan aquí hi havia el 155, els Mossos van actuar de la mateixa manera.
Al ministre Zoido no li va dir el que em diuen a mi", ha reblat Buch.
"Deixadesa de funcions"
"Vostès s'estan carregant el cos. Hi ha pressió i humiliació per qüestions estrictament polítiques", ha destacat Carles Castillo, del PSC.
"Nosaltres volem que li vagi bé, però ens trobem amb episodis de clara utilització política dels Mossos.
Vostès mateixos els posen a l'ull de l'huracà", ha reflexionat Castillo, que s'ha referit a les afirmacions de Laura Borràs sobre una investigació en marxa i la "purga ordenada per Torra" al cos, segons Castillo.
Buch ha carregat contra els socialistes, en primer lloc, per no haver fet costat al Govern a l'hora de demanar més agents en plantilla.
"Deixadesa de funcions és no pagar els 500 milions d'euros que li corresponen al cos. Deixadesa de funcions és no preocupar-se perquè tenim presos que han fet escrits de recusació al Tribunal Constitucional (TC) que s'han de resoldre en trenta dies.
Deixadesa de funcions és tenir camioners tirats pel país [per les armilles grogues] i que el ministre d'Exteriors no faci res", ha reflexionat Buch.
A França, entre 20 i 30 persones, ha dit, s'ha tallat la frontera, i han deixat "tirades" moltes persones.
"Jo em dec al cos i vostès l'únic que fan és parlar", ha indicat el conseller d'Interior, molest.
Consell per la República
El Consell per la República és una "entitat privada", que actua dins "l'espai lliure de Brussel·les", i està emmarcat dins la "societat civil".
Així l'ha definit la consellera de la Presidència, Elsa Artadi, després d'una pregunta del PSC.
El diputat Pedret ha recordat que el Consell es va presentar al Palau de la Generalitat, i que bona part del Govern va assistir a l'arrencada al Teatre Reial Flamenc de Brussel·les.
"Ens preocupa com defensen el paper del Parlament, de l'executiu i de la presidència de la Generalitat davant d'un ens que pretén fer el procés constituent en plena connivència amb el poder executiu català.
Això és motiu de preocupació", ha recalcat Pedret.
Artadi ha defensat que hi ha "moltes entitats" que poden fer actes al Palau de la Generalitat, i ha indicat que el Consell "representa una part" de la societat catalana.
La consellera ha apuntat que el ministre d'Exteriors, Josep Borrell, no pot actuar contra el nou organisme presidit per Carles Puigdemont.

Response: Ciutadans, PSC i PP recriminen Miquel Buch, conseller d'Interior, la mala gestió i la utilització política dels Mossos.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
Ecologistes en Acció ha criticat aquest dilluns la Generalitat per no activar els protocols per episodi greu de contaminació com, suposadament, és el que es produeix aquests últims dies d'anticicló a bona part de la península Ibèrica.
Per això, lamenten que només Madrid i Valladolid hagin pres mesures concretes per reduir el trànsit rodat privat.
En un comunicat, l'entitat assegura que "si bé els ajuntaments de Madrid i Valladolid van adoptar mesures de restricció de la circulació i estacionament de vehicles a les seves àrees centrals, per reduir les emissions de contaminants a l'atmosfera, ampliant les accions informatives i de reducció de la velocitat engegades el divendres i dissabte, la realitat a moltes altres ciutats amb problemes similars durant aquests dies ha estat el més absolut silenci".
Així, a les ciutats de Barcelona, Getafe, Guadalajara, Salamanca, Sevilla i Saragossa s'ha superat igual que a Madrid el valor límit horari de diòxid de nitrogen, establert per la normativa en 200 micrograms per metre cúbic, sense que per part de les autoritats locals i autonòmiques respectives s'hagi adoptat cap mesura, ni informativa ni de limitació del trànsit urbà, en mancar de plans d'acció a curt termini o no haver-los engegat malgrat haver-se aconseguit els nivells de referència.
En el cas de Catalunya, "la Generalitat ha omès l'activació de l'avís preventiu per NO2 el divendres passat quan diverses estacions van superar els 160 ug/m3 de NO2 (Sarrià, L'Eixample, Poblenou i Gracia, aquesta última per sobre de 200 ug/m3).
Més preocupant, segons els ecologistes, és la situació de les partícules inferiors a 10 micres de diàmetre (PM10), contaminant més perillós el valor del qual límit diari, establert en 50 micrograms per metre cúbic, s'ha vingut superant fins a ahir de forma recorrent a les ciutats de la Corunya, Avilés, Bailén, Barcelona, Granada, Huelva, Lleida, Madrid, Múrcia, Puertollano, Santander, Sevilla, Talavera de la Reina, València, Valladolid o Saragossa, entre les quals només la de Valladolid ha avisat a la població i ha adoptat mesures sobre el trànsit.
Així, l'avís preventiu establert al protocol vigent de la Generalitat, s'ha omès també per PM10 el dijous i el divendres, amb diverses estacions per sobre de 50 ug/m3 (Gràcia, Granollers, Sant Vicenç dels Horts i Terrassa).
És especialment "significatiu" el cas de la ciutat de València, que malgrat haver aprovat recentment un protocol de mesures a adoptar durant episodis d'alta contaminació per partícules PM10, ha acumulat una setmana duplicant el valor límit diari, sense que l'Ajuntament hagi declarat l'episodi ni hagi engegat les mesures previstes per reduir-lo, com la restricció de l'estacionament i el trànsit per matrícules parells i imparells, en atribuir-ho a factors com a obres en la via pública o la crema de palla d'arròs a l'Albufera.
Aquest episodi d'elevada contaminació s'està produint, a diferència d'altres ocasions, en absència d'intrusió de pols procedent del nord d'Àfrica, per la qual cosa els alts nivells de partícules registrats a les grans ciutats tenen el seu origen en fonts urbanes pròpies, segons Ecologistes en Acció.
A part de "l'escassa sensibilitat" de la major part de les autoritats locals i autonòmiques enfront d'un problema que ocasiona milers de defuncions prematures cada any a Espanya, Ecologistes en Acció crida l'atenció sobre la disparitat de criteris entre els plans d'acció a curt termini existents, i especialment sobre el fet que amb l'excepció d'Avilés, Barcelona, Gijón, Madrid, València o Valladolid, el 2017 la major part de les àrees metropolitanes espanyoles encara no té aquest tipus de protocols de protecció de la salut.
Per això, i davant la persistència de l'anticicló en l'inici de la setmana, Ecologistes en Acció demana que s'estenguin a totes les àrees urbanes afectades les mesures de reducció del trànsit motoritzat adoptades pels ajuntaments de Madrid i Valladolid, advertint a les persones més sensibles a la contaminació atmosfèrica, com a nens, ancians, dones embarassades o persones amb problemes respiratoris o cardiovasculars, que es protegeixin evitant l'exposició a l'aire lliure a última hora de la tarda, quan la contaminació és més alta.
Així mateix, insta els consistoris de les ciutats grans i mitjanes i a les comunitats autònomes amb àrees metropolitanes al seu territori a redactar plans d'acció a curt termini que permetin adoptar les mesures de lluita contra la contaminació necessàries enfront d'episodis de mala qualitat de l'aire com el dels últims dies.
La contaminació atmosfèrica és responsable de fins a 30.000 defuncions prematures anuals a Espanya, 23.000 per inhalació de partícules i 7.000 causats pel diòxid de nitrogen, segons l'últim informe sobre la qualitat de l'aire publicat per l'Agència Europea de Medi ambient, citant estudis de l'Organització Mundial de la Salut (OMS).

Response: Ecologistes en Acció lamenten que només Madrid i Valladolid hagin activat els protocols per a reduir la contaminació dels cotxes.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
Els preus a Catalunya aquest agost han pujat dues dècimes i han deixat una taxa d'inflació interanual del 0,1%, cosa que suposa trencar una tendència de sis mesos en negatiu, segons dades facilitades per l'Institut d'Estadística espanyol.
Mentre que Catalunya recupera el signe positiu en l'IPC, el conjunt de l'estat espanyol es manté encara en zona negativa per vuitè mes consecutiu amb una taxa del -0,1%.
A l'Estat, els preus van pujar una dècima en relació amb el juliol.
La inflació a Catalunya es mantenia en negatiu des del mes de febrer, mentre que a l'estat espanyol l'IPC manté el signe negatiu des que va començar l'any.
La taxa interanual de Catalunya aquest mes d'agost del 0,1% se situa cinc dècimes per sobre de la registrada al juliol que va ser negativa en el -0,4%.
En el conjunt de l'estat espanyol, la taxa d'inflació anual del -0,1% està cinc dècimes per sobre de la taxa registrada al juliol que va ser del -0,6%.
Les dades facilitades aquest dimarts per l'INE referents a la taxa d'inflació del conjunt de l'Estat coincideixen amb les avançades per aquest mateix organisme el 30 d'agost passat.
L'Institut Nacional d'Estadística (INE) explica que el comportament a l'alça dels preus s'ha vist condicionat de nou per la cistella del transport, on estan inclosos els carburants i els lubricants derivats del petroli.
Els preus de les gasolines van baixar a l'agost però ho van fer menys que el mateix mes de l'any passat.
L'INE també identifica en l'alça de preus l'augment del cost dels automòbils com a conseqüència de la finalització de la bossa d'ajuts del pla PIVE, tot i que amb una influència ''menor'', reconeix.
L'altre cistella que també ha condicionat a l'alça l'IPC ha estat l'habitatge, on es recullen els preus de les factures dels proveïdors d'energia a les llars (gas i electricitat).
En el cas de la factura elèctrica, la tarifa aquest agost es va incrementar mentre que l'any passat va baixar.
La bona evolució del turisme, que acumula rècord rere rècord, ha tingut el seu reflexa en la cistella de l'oci i la cultura, on els viatges organitzats han pujat més els preus que a l'agost de l'any passat.
Per contra, els grups que han ajudat a retenir l'alça de preus han estat la cistella d'aliments i begudes no alcohòliques, on s'ha registrat una baixada de preus dels llegums, les verdures i les fruites fresques i els olis.
La taxa de la inflació subjacent, que no té en compte el preu dels aliments frescos i dels productes energètics, es va situar a l'agost en el 0,9%, dues dècimes més alta que el juliol.
Per demarcacions, Barcelona va veure com els preus es van incrementar en dues dècimes i van deixar una inflació anual del 0,2%, quatre dècimes més alta que la registrada al juliol que va ser del -0,2%.
Amb aquest resultat, Barcelona abandona la inflació negativa que ha encadenat durant un període de sis mesos.
A Girona els preus van pujar a l'agost dues dècimes en relació amb el mes de juliol deixant una inflació anual del 0%, sis dècimes més alta que la registrada al juliol que va ser del -0,6%.
Amb aquest resultat, Girona trenca un període de set mesos d'inflació en negatiu, des que va començar l'any.
A Lleida, els preus a l'agost van augmentar de dues dècimes en relació amb al juliol i van deixar una inflació anual negativa del -0,2%, cinc dècimes més alta que la registrada al juliol que va ser del -0,7%.
Amb aquest resultat, Lleida acumula 8 mesos d'inflació en negatiu.
Finalment, a Tarragona, els preus a l'agost es van estabilitzar en relació amb el mes de juliol i la taxa d'inflació anual es va situar en el -0,4%, cinc dècimes més alta que la registrada al juliol que va ser del -0,9%.
Amb aquest resultat, Tarragona acumula 13 mesos seguits d'inflació negativa.

Response: A Espanya la inflació continua en zona negativa, mentre que a Catalunya la taxa d'inflació és del 0,1%.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
L'Ajuntament de València serà el primer del País Valencià a aplicar la disposició de la llei de Policies Locals, aprovada el passat mes de desembre, que regula la reserva a dones en el cos de Policia Local, davant la seva "infrarepresentació històrica".
A partir d'ara, el 30% de les places seran exclusivament per a dones, segons explica el Diari la Veu.
Així ho estableixen les bases de la Policia Local que han estat aprovades en la primera Junta de Govern Local del 2018.
L'Ajuntament també ha donat llum verda al procediment per a incorporar la comissió de serveis a agents de la Policia Local d'altres municipis valencians, detalla el consistori en un comunicat.
En concret, les 40 noves places d'agent de Policia Local corresponen a l'Oferta Pública d'Ocupació (OPE) del 2017.
A aquestes cal sumar les 30 de l'oferta de l'any anterior, "el primer procés opositor en una dècada", actualment en marxa.
D'aquestes 40 aprovades aquest divendres per la Junta de Govern, 28 són pel torn lliure i 12 pel de mobilitat.
Ambdues estableixen una reserva de huit i quatre per a dones, respectivament.
La regidora de Protecció Ciutadana, Anaïs Menguzzato, ha destacat que, "per primera vegada", s'estableix aquesta reserva al País Valencià, per la qual cosa l'Ajuntament és "pioner" en l'aplicació de la disposició de la normativa autonòmica dels cossos de seguretat municipals.
Aquestes bases van ser prèviament negociades en les Taules Tècniques de Policia i de Bombers entre la regidora de Protecció Ciutadana, Anaïs Menguzzato, i els sindicats.
Una vegada aprovades, van ser ratificades en la Taula General de Negociació fins a passar per la Junta de Govern Local.
29 places de bombers
D'altra banda, la Junta de Govern Local també ha aprovat les bases de les 29 places de bombers corresponents a l'acumulació de les places de les ofertes d'ocupació del 2016 (18) i del 2017 (11 places més).
"Seran les primeres en una dècada i suposaran un reforç molt important de la plantilla, actualment infradotada", ha subratllat la regidora de Govern Interior, Sergi Campillo.
Les dos convocatòries contenen una novetat pel que fa a la introducció de mesures per a garantir l'objectivitat i la transparència en la prova teòrica, la primera que es fa.
Consisteix que cada membre del tribunal haurà d'aportar preguntes prèviament elaborades, que se sortejaran el mateix dia de l'examen.
Des de l'Ajuntament ressalten així el "compromís inequívoc" del Govern de la Nau amb el reforç de les plantilles de Protecció Ciutadana, "malgrat la taxa de reposició que ens imposa el Govern central amb el suport parlamentari de Ciutadans".
Comissió de serveis des d'altres municipis valencians
També de cara a reforçar la plantilla d'agents de la Policia Local, el govern local ha aprovat el procediment per poder sol·licitar la comissió de serveis a agents d'altres municipis valencians.
El procediment, ja publicat com a edicte en la seu electrònica municipal, estableix que qualsevol agent que vulgui optar a això pot consultar com fer-ho.
El sistema de selecció serà objectiu i està basat en els punts atorgats al currículum en el torn de mobilitat d'una oposició.
L'Ajuntament valorarà així aspectes com l'antiguitat, els cursos realitzats o si els efectius tenen premis, distincions o condecoracions, a més de la titulació acadèmica o el nivell de valencià.
La possibilitat de tenir agents en comissió de serveis es va sol·licitar per part de la regidora de Protecció Ciutadana, Anaïs Menguzzato, davant la necessitat de reforçar la plantilla de la Policia Local, sobretot durant el període de les festes de Falles i la gran afluència de visitants a la ciutat.
No obstant això, no és una possibilitat restringida al mes de març i s'utilitzarà "en cas que s'estableixi des de la Regidoria i hi haja disponibilitat pressupostària".
El termini per presentar les citades sol·licituds finalitzarà dins d'un mes, el dilluns 5 de febrer.
A continuació se sol·licitarà la conformitat de l'Ajuntament on presta servei l'interessat i, una vegada obtinguda la conformitat, s'efectuarà el nomenament en comissió de serveis.

Response: L'Ajuntament de València, pioner en l'aplicació de la llei de Policies Locals, reservarà un 30% de les places a dones.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El futur Centre Pau Casals se situa en un edifici de principis del segle XX.
Foto: Jordi Palmer / Nació Digital
L'antiga casa residencial de la família Marty a Prada de Conflent, un edifici construït el 1924 com a rèplica d'un altre immoble existent a l'avinguda del Tibidabo de Barcelona, serà a partir del mes de gener la seu permanent de la Fundació de la Universitat Catalana d'Estiu, que comptarà amb un equipament per desenvolupar activitats al llarg de l'any, centrades bàsicament en “estades i intercanvi d'estudiants d'arreu dels Països Catalans”, segons assegura Joan Maluquer, secretari de l'UCE.
La nova seu, coneguda popularment com a Vall-Roc i oficialment com a Centre Transfronterer d'Estudis Pau Casals, o, per fer-ho més curt, Centre Pau Casals, està actualment en la segona fase de rehabilitació, que ha de dur a la finalització de les obres aquest mes de novembre.
Tot i que encara no hi ha data oficial d'inauguració, Maluquer apunta que “a partir del gener ja es podrà inaugurar”.
Tot i això, la Universitat Catalana d'Estiu no es traslladarà al Centre Pau Casals, ja que no té prou cabuda -a l'UCE enguany hi han participat 591 alumnes-, sinó que amb tota probabilitat, seguirà realitzant-se al Liceu Charles Renouvier, una instal·lació que la UCE lloga cada estiu.
Model de gestió pendent de definir
A falta encara de definir el model de gestió i explotació, la intenció és “aprofitar l'experiència de l'UCE” per fomentar les estades i intercanvis d'estudiants de secundària i batxillerat.
La seva localització a Prada de Conflent és, segons el secretari de la UCE, “una bona manera de que els joves tinguin una visió més àmplia del seu país”, ja que la zona inclou una sèrie de referents nacionals, com el massís del Canigó, la població de Rià -on es diu que va néixer Guifré el Pilós-, el monestir de Sant Miquel de Cuixà -consagrat per l'abat Oliba- i la tomba de Pompeu Fabra al cementiri de Prada de Conflent entre d'altres, a més del fet que en la masoveria de la finca hi va viure durant un temps Pau Casals.
La idea amb la que treballa actualment el patronat és la de “fomentar intercanvis i que la gent conegui una altra dimensió de la cultura”, amb projectes com ajuntar al mateix centre grups escolars de diferents punts dels Països Catalans.
És a dir, fer coincidir al Centre Pau Casals un grup del Principat amb un altre del País Valencià per descobrir els punts culturals i lingüístics comuns a través de diferents activitats.
A ple rendiment, el centre podrà acollir uns 2.500 adolescents l'any, tot i que en principi no estarà obert tot l'any.
L'obertura del centre serà la fi d'un vell projecte que va començar a gestar-se el 1986 però que no va començar a prendre forma fins el 1996, tot i que les obres, que han durat més de 10 anys, van començar el 2002 i s'han elaborat en dues fases, la primera amb un cost de 2,7 milions d'euros i la segona de 2,15 milions d'euros.
Finançament europeu
La finca s'ha pogut rehabilitar gràcies principalment a Fons Europeus
de Desenvolupament Regional -fons FEDER-, que financen un 65% de l'obra, mentre que la resta correspon a la Generalitat de Catalunya 14,06%; Regió Llenguadoc Rosselló, 5,22%; Consell General dels Pirineus Orientals, 4,18%; Diputació de Barcelona, 2,78%; Diputació de Lleida, 2,78%, Diputació de Tarragona, 2,78%; Diputació de Girona, 1,39%; Vila de Prada de Conflent, 1,04%; Consell de Mallorca, 0,54% i Consell d'Eivissa, 0,23%.
La propietat queda repartida, amb un indivís, de la següent manera, un 69% per a la Generalitat de Catalunya, i un 31% repartit entre la Regió Llenguadoc Rosselló, Consell General dels Pirineus Orientals i Vila de Prada, i el seu ús està cedit al patronat de la Fundació UCE per un període de 40 anys.
El manteniment es finançarà a partir de l'explotació que es faci del centre.
El Centre Pau Casals però, no és l'únic projecte de la Fundació de l'UCE, sinó que s'està estudiant la possibilitat també d'encarregar-se en un futur pròxim, de gestionar “l'hostatgeria de Sant Miquel de Cuixà”, un equipament que podria tenir funcions semblants al Centre Pau Casals, però “destinat a la gent adulta”, segons afirma Maluquer.
Joan Maluquer, secretari de l'UCE, presenta les obres del Centre Pau Casals Foto: Jordi Palmer / Nació Digital

Response: Les obres de rehabilitació del Centre Pau Casals, que estarà centrat en estades i intercanvi d'estudiants, finalitzaran al novembre.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
Projecte Home Catalunya ha advertit que la pandèmia de la covid-19 ha agreujat la situació en la qual arriben les persones amb addiccions a l’entitat, alhora que la crisi econòmica i social derivades dificulten encara més el procés de reinserció.
En un any marcat pel confinament domiciliari i les restriccions de mobilitat, l’entitat ha atès 1.279 persones a Catalunya, mentre que el 2019 en van ser 1.520.
Els usuaris, però, han arribat en situacions més greus.
En la presentació de les dades d’atenció de l’entitat durant el 2020, el director de Projecte Home Catalunya, Oriol Esculies, i la directora tècnica de l’ONG, Cristina Vidal, han destacat que les dones presenten perfils d’addiccions més greus i s’han vist més perjudicades per l’emergència sanitària.
Les dades revelen que les dones amb addiccions afronten situacions de més dependència econòmica, menys suport familiar, més estigma social i més invisibilitat que els homes.
“A dia d’avui les persones arriben pitjor.
Les dones arriben pitjor que els homes, però en el global totes les persones arriben pitjor.
Sobretot a nivell econòmic, amb situacions més empobrides que abans i també amb entorns més tensionats”, ha explicat Esculies, que ha assenyalat que abans de la pandèmia les famílies exercien una major protecció i podien oferir més ajuda que ara, a causa de la crisi econòmica.
Sobre l’evolució de les addiccions, Esculies ha subratllat que les dades presentades mostren “estancament i cronificació”, ja que malgrat les dures restriccions van atendre gairebé 1.300 persones, i ha pronosticat que la crisi social i econòmica derivada de la pandèmia mantindrà o fins i tot augmentarà la tendència actual.
Del conjunt de les persones adultes en programes de tractament, el 84,9% són homes i el 15,1%, dones, mentre que la mitjana d’edat se situa en els 39,8 anys.
Bona part dels usuaris es troben en situació de risc d’exclusió social: només un 41,3% té en la feina la principal font d’ingressos en el moment d’iniciar el tractament; un 37,1% depèn de l’atur, pensions i altres prestacions socials; un 16,9% de la família o amics i un 2,1%, d’activitats il·legals.
Quant a la substància principal de consum, predomina la cocaïna en el 50,8% dels casos, un percentatge que es manté elevat des de fa més d’una dècada i que té una tendència creixent en els últims anys.
D’altra banda, un 35,2% de les persones que van demanar ajuda a Projecte Home Catalunya durant el 2020 ho va fer per addicció a l’alcohol.
En menor mesura consten l’heroïna (4,5%), el cànnabis (3,6%) i les ludopaties o altres conductes addictives (2,2%).
Així mateix, un 25,5% de les persones ateses pateix algun tipus de patologia dual, és a dir, que sofreixen un trastorn mental i una addicció alhora.
En la presentació, Vidal ha emfatitzat les diferències de perfil entre homes i dones i ha destacat que les dones ateses, entre les quals predomina el consum d’alcohol i inicien el tractament en una edat més avançada, estan en situacions més greus.
Així, les dades mostres que les dones amb addiccions afronten situacions de major dependència econòmica -l’atur i altres prestacions és la principal font d’ingressos pel 51,2% i la feina ho és solament en el 24,4 % dels casos-, menys suport familiar, major estigma social i més invisibilitat que els homes.
A més, el 57,8% de les dones ateses per l’ONG sofreixen patologia dual, mentre que en els homes solament es dóna en el 19,8% dels casos.
“El consum d’alcohol en les dones està associat en l’àmbit domèstic i per tant són consums invisibles.
Són difícilment detectables per l’entorn i està molt integrat en les dinàmiques i celebracions familiars.
A més, l’alcohol és una substància depressora i en el patró de les dones estaria associat amb la solitud i la insatisfacció personal”, ha subratllat Vidal.
La presentació ha comptat amb la participació de la Rocío i la María, dues dones ateses per Projecte Home que estan finalitzant el seu tractament, que han agraït el suport rebut pel personal de l’entitat durant tots els mesos de la pandèmia i que han reclamat a la ciutadania que col·labori en la reinserció de les persones addictes eliminant els prejudicis sobre elles i entenent que és una malaltia i ha de ser tractada com a tal.

Response: Les dades de Projecte Home Catalunya mostren que els addictes arriben en pitjor condicions i que les dones arriben pitjor.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
L’Apollo 17 va ser l’última missió tripulada a la Lluna, el 1972, fa quaranta-nou anys i, d’ençà d’aquell moment, l’exploració espacial va restar relegada durant dècades.
El programa compta amb la col·laboració de socis i companyies privades i té tres missions programades en pocs anys, cada una més complexa que l’anterior.
La primera, l’Artemisa I, es durà a terme a final d’enguany i és un vol no tripulat que orbitarà la Lluna.
L’objectiu és provar, sense posar vides en perill, el coet de llançament SLS (Space Launch System) i la càpsula Orion, els nous components desenvolupats per l’agència espacial.
La segona, l’Artemisa II, és prevista a final del 2022 o del 2023, i serà tripulada.
Serà la primera vegada d’ençà del 1972 que els humans deixaran l’òrbita terrestre.
En aquest cas és un viatge preparatori, que orbitarà el satèl·lit, però sense allunar-hi, com va fer l’Apollo 8 el 1968, un any abans de trepitjar la Lluna.
Finalment, el 2024 arribarà la gran fita, amb l’Artemisa III, que ha de tornar a portar la humanitat a la superfície lunar, amb la primera dona a bord.
L’objectiu de la missió no és tan sols de tornar a la Lluna i recol·lectar-hi roques, sinó que té el punt de mira posat en el pol Sud lunar.
L’any passat es va confirmar que allà hi havia aigua, que potencialment es podria purificar i utilitzar per beure, refredar equips i fins i tot per respirar i fabricar combustible.
És un pas fonamental per a la colonització.
També ho és per a tenir un assentament a Mart, on també hi ha aigua congelada i seria clau per a la supervivència d’una colònia permanent.
La NASA avança en els preparatius de la primera missió tripulada a la Lluna d’ençà del programa Apollo
Els primers elements, el mòdul de propulsió i el mòdul d’habitatge, es podrien llançar el 2023 i l’estació estaria enllestida el 2028, moment en què l’Estació Espacial Internacional podria quedar en desús.
Després de les tres primeres missions, entre el 2025 i el 2029, hi hauria missions encara més complexes, de llarga durada, amb mòduls d’habitatge sobre la superfície lunar.
Es farien experiments i es provarien sistemes de reutilitzar aire i aigua i de conrear plantes, per exemple.
Tot això serviria per a fer la presència cada vegada més permanent i també com a preparació per a Mart.
No obstant això, són propostes que encara no s’han programat, i en gran part depenen dels nous descobriments tecnològics, els resultats dels experiments i l’èxit de les primeres missions.
El Perseverance comença a cercar vida, després d’arribar a la superfície de Mart
La NASA vol portar-hi humans durant la dècada del 2030, amb la vista fixada al 2035 o al 2038, un bon moment tenint en compte que cada vint-i-sis mesos tots dos planetes s’alineen a una distància més curta, fet que facilita els viatges interplanetaris.
Tanmateix, l’empresari Elon Musk encara és més optimista i fa pocs mesos que va dir: “És molt probable que els humans trepitgin Mart el 2026”, si no abans.
L’impuls definitiu de les missions podria ser la competició entre estats, com va passar ara fa mig segle entre l’URSS i els EUA.
La Xina ha impulsat en poc temps el seu programa espacial, amb fites importants aquests darrers anys.
L’any passat va ser el segon estat del món a plantar la bandera a la Lluna, enguany la sonda Tianwen-1 ha aterrat a Mart –també el segon estat a fer-ho, si s’exceptua la sonda de l’URSS, que es va quedar sense comunicació segons després d’aterrar– i té previst de fer una estació espacial exclusivament xinesa que seria operativa el 2022.
Per una altra banda, l’agència espacial russa, Roscosmos, té previst de llançar una missió no tripulada a la Lluna el 25 d’octubre de 2021, amb el mateix objectiu dels nord-americans d’estudiar l’aigua del pol sud lunar.
Més tard, té marcat al calendari d’establir una estació espacial pròpia, operativa el 2030.
I, entre les futures missions, vol fer un aterratge tripulat a la Lluna el 2035 i construir elements d’una base lunar el 2040.
De fet, la Xina i Rússia han signat un acord per a desenvolupar instal·lacions conjuntes tant a la superfície com en òrbita de la Lluna.
Les missions semblen, ara com ara, un pas enrere de les de la NASA, però no seria estrany que aviat hi hagués una pugna entre estats per a crear la primera colònia permanent a la Lluna, enviar el primer astronauta a Mart o les futures fites que s’aniran definint.
És la cursa espacial del segle XXI.
La conquesta espacial: la pugna directa entre l’URSS i els EUA en plena Guerra Freda

Response: La NASA planeja tenir una presència lunar més permanent i preparar l'arribada a Mart entre 2025 i 2029.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El fill gran de l'expresident de la Generalitat, Jordi Pujol Ferrusola, reitera en un recurs presentat a l'Audiència Nacional que no hi ha cap indici de suposada corrupció política contra el seu pare.
Així, considera que no hi ha proves que el primogènit de Jordi Pujol cobrés comissions irregulars d'empresaris per tal d'afavorir-los amb adjudicacions públiques.
A més, assegura que la investigació judicial hauria de provar aquestes adjudicacions irregulars abans d'investigar els ingressos de Jordi Pujol Ferrusola.
En aquest sentit, afirma que la investigació judicial hauria de provar primer un suposat delicte de corrupció política i després investigar la suposada comissió irregular corresponent, i no pas al revés, partint de l'ingrés de diners per intentar arribar al suposat delicte de prevaricació o tràfic d'influències.
També recorda que el delicte d'enriquiment il·lícit no existeix al Codi Penal espanyol, encara que sí que hi és en alguns països llatinoamericans.
En un sentit similar recrimina al jutge instructor que sigui la Udef qui proposi proves i diligències a practicar, cosa que legalment haurien de fer les parts personades, la fiscalia, l'advocacia de l'estat i el propi magistrat, però no pas la policia judicial.
Segons diversos escrits del seu advocat presentats al magistrat José de la Mata, als quals ha tingut accés l'ACN, la causa judicial contra ell, la seva exdona i els seus germans Pere i Josep està "edificada" sobre la base que els ingressos del seu client procedeixen de la "bastarda funció de retorçament de la funció pública en benefici dels seus pagadors".
"No obstant, aquesta afirmació de partida no té cap substrat probatori", afegeix rotundament.
El recurs també diu que Jordi Pujol Ferrusola va fer "distribucions sistemàtiques de fons" entre els seus germans com a gestor dels comptes a Andorra, però aquestes distribucions es van fer abans que les seves empreses tinguessin diners al principat pirinenc.
De fet, els ingressos de les empreses de Pujol Ferrusola a Andorra es van fer, segons el seu advocat, quan el seu pare ja no era president de la Generalitat.
Nul·litat dels escorcolls
També considera que el que es buscava al despatx i al domicili temporal de Pujol Ferrusola, a casa dels seus pares, es podria haver obtingut a través dels contractes públics de les empreses adjudicatàries, i que en tot cas els documents acreditatius de les feines de Pujol Ferrusola per a les empreses no estarien al despatx tants anys després dels treballs realitzats.
Per això, demana la nul·litat dels escorcolls del passat 27 d'octubre i de totes les proves obtingudes allà.
En un sentit similar van els recursos presentats pels seus dos germans també imputats pel magistrat José de la Mata, Josep i Pere,en considerar que van limitar els seus drets fonamentals sense necessitat, ja que la documentació decomissada es podia obtenir d'altres maneres.
Així, el lletrat diu que el jutge hagués pogut fer requeriments als bancs, a les notaries, a les empreses o a l'Agència Tributària, perquè la documentació és accessible.
Els seus advocats recorden que tant Pere com Josep Pujol Ferrusola ja van regularitzar per la via administrativa els seus fons ocultats a Andorra durant anys i que per això no se'ls pot perseguir penalment.
Tampoc veuen penalment reprovable la compra d'accions del laboratori farmacèutic General Lab a la família Sumarroca, ja que es van fer a preu de mercat i ningú dels que tenia dret a tempteig les va voler comprar.
La posterior revalorització de les accions és comparada, pels advocats, amb les de Zara o la farmacèutica Grífols.
Per la seva banda, l'exesposa de Jordi Pujol Ferrusola, Mercè Gironès, al·lega que molts dels moviments de capitals fets el 2012 els va fer arran del divorci i per tal de separar les propietats dels dos cònjuges més fàcilment.
Tots els moviments, segons l'advocat de Gironès, van ser comunicats a l'Agència Tributària i van tributar l'impost corresponent.
En el mateix sentit s'argumenta la donació d'un pis a la seva filla.
Igualment, assegura que l'any 2002 va demanar al seu marit que la desvinculés dels comptes bancaris familiars a Andorra, cosa que el fill gran de l'expresident no va fer fins el 2012, quan ja s'havia obert la investigació judicial.
Per tot això, Gironès reclama que s'aixequi el bloqueig dels seus comptes i del pis donat a la seva filla.

Response: Jordi Pujol Ferrusola, fill de Jordi Pujol, presenta un recurs a l'Audiència Nacional al·legant la manca de proves.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El Dia de la Memòria engega la seva tercera edició, que culminarà amb el 8 de juny a les 7 de la tarda amb el repic de campanes arreu del país.
Enguany, la celebració es centrarà a la població d'Olost de Lluçanès i es dedicarà a la natura i el món rural, amb noms com Josep Maria de Segarra, Jacint Verdaguer, Josep Pla o Guerau de Liost.
La iniciativa va comptar l’any passat amb l’adhesió d'uns 250 campanars d’esglésies, monestirs i ajuntaments de tot Catalunya.
La comissió organitzadora vol seguir mantenint la importància que tenen els campanars i els seus repics de campanes en el Dia de la Memòria.
Tot i això, l'organització creu que la diada ha d'anar creixent i mantenint-se en diferents capes de la societat, ha de ser una festivitat de la qual tothom se'n senti partícip.
Per aquest motiu, en l'edició d'enguany, qualsevol persona s'hi podrà adherir, des d'una persona a títol personal com una empresa o els ja citats ajuntaments o esglésies.
En l'edició d'aquest any, les escoles tindran un paper destacat.
Més enllà de les diverses activitats que es duran a terme en la data indicada i en la mesura que la seva voluntat és la d’homenatjar la llengua catalana, des de la comissió es convida a treballar, amb els alumnes de les escoles, el motiu de la celebració d’enguany: la natura i el món rural.
Partint d’aquest tòpic, des de l'organització es pretén que les escoles fessin arribar breus poesies o proses (d’entre 100 i 150 paraules) fetes pels alumnes i que seran penjades a la pàgina web www.diadelamemoria.cat.
Per tal que tots els textos arribin puguin ser publicats, la comissió impulsora necessitaria que facin arribar les peces dels alumnes al correu electrònic diadelamemoria@diadelamemoria.cat acompanyats del nom del mateix i de la població.
Seria convenient que enviessin un mínim de 3 o 4 poemes per de fer-ne una mostra diversa, atractiva i plural.
Totes les escoles que hi participin rebran un exemplar del llibre de ‘L’home que plantava arbres’ de Viena Edicions i es tracta del segon llibre més venut a França.
El Dia de la Memòria és una proposta que sorgeix de la societat civil, com un homenatge a la llengua i a la memòria dels patriotes.
El dia elegit és el 8 de juny perquè s'escau l’aniversari de la mort del poeta nacional mossèn Cinto, a qui es va dedicar la primera edició.
La intenció dels promotors és que la diada i els materials editats es dediquin a d'altres grans autors de la literatura catalana, mantenint, això sí, la data simbòlica del 8 de juny.
Així, pels volts de les 7 de la tarda, seran molts els campanars que tornaran a repicar per honorar la memòria de tots els qui ens han precedit en la defensa de la nostra llengua.
La iniciativa en algunes localitats anirà acompanyada d’activitats paral·leles al peu dels campanars, com ara interpretacions per part de grups corals o lectures de rapsodes.
Els promotors del Dia de la Memòria fan una crida als ajuntaments, escoles, esglésies, campanars, patronats, entitats, associacions, empreses i a qualsevol col·lectiu de Catalunya perquè s’adhereixin al Dia de la Memòria.
Poden adherir-s'hi aquí.
----------------------------------
CARTA DE PRESENTACIÓ 2014
Benvolguts/des,
Aquest any se celebra per tercera vegada el DIA DE LA MEMÒRIA , una iniciativa cívica que vol homenatjar els defensors de la llengua catalana coincidint amb l'aniversari de la mort, el 1902, del nostre poeta nacional Jacint Verdaguer.
Amb ell, a més volem recordar tots els qui han estimat Catalunya i han treballat per engrandir la seva llengua i cultura.
Enguany, i com a principal novetat, el DIA DE LA MEMÒRIA tindrà un punt de referència geogràfic molt definit que per dir-ho d'alguna manera serà el cor de la diada, a la població d'Olost, dins la comarca en procés de reconeixement del Lluçanès, i actualment a Osona, just al mig de l'espai que defineixen Manresa, Berga i Vic.
Aquesta població, de 1.200 habitants, amb el seu Ajuntament al front, acollirà diverses activitats durant tot el diumenge 8 de juny .
I que facin arribar al correu electrònic diadelamemoria@diadelamemoria.cat aquesta adhesió, la informació de quin campanar tocarà i si s'organitzen actes a l'entorn de la diada, com ara cants corals, actuacions musicals, lectures de textos, etc.
La promoció de la revista literària que cada any ha publicat la comissió promotora, i que va especialment dirigida a les escoles, enguany s’editarà en format informàtic.
El tema que relligarà els textos és la natura i el món rural.
Des de la pàgina web www.diadelamemoria.cat s'anirà informant de les adhesions rebudes i de la preparació de la diada.
Moltes gràcies a tothom!
DIA DE LA MEMÒRIA
Comissió organitzadora 2014

Response: Es celebra la tercera edició del Dia de la Memòria, dedicada a la natura i al món rural.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
La cinquena edició del festival Internacional de Fado de Lleida, l'Interfado, comptarà amb les actuacions musicals de formacions de fado de Portugal, Alemanya i França.
L'esdeveniment tindrà lloc del 17 al 23 d'octubre i es desenvoluparà en diferents espais de la capital del Segrià com el Cafè del Teatre, el cinema Screen Box Funatic, la Sala Sunka i l'Espai Orfeó.
Els portuguesos Fado em Trio obriran el certamen amb una innovadora proposta que incorpora instruments poc convencionals com el vibràfon i la percussió, mentre Deutsche Fado Quartet i Lizzie, que actuaran dissabte i diumenge respectivament, seran les propostes més internacionals i mestisses d'aquesta edició del festival.
A més, en el marc de l'Interfado també es podrà gaudir de diferents activitats paral·leles relacionades amb l'art, la gastronomia i el cinema.
L'Interfado, organitzat per la Fundació Orfeó Lleidatà i l'Ajuntament de Lleida i dirigit per la fadista lleidatana Carolina Blàvia, arriba aquest enguany a la cinquena edició i es consolida com un festival de fado de referència a l'estat espanyol.
El certamen també té l'objectiu de ser una plataforma per a fadistes portuguesos i no portuguesos que han escollit opcions no tradicionals i que estan experimentant i explorant nous camins musicals sense allunyar-se de l'estil que els caracteritza.
El grup portuguès Fado em Trio obrirà el festival el divendres 21 d'octubre a les 22.30 hores al Cafè del Teatre, mostrant el seu treball on ha explorat el llenguatge del fado i la música portuguesa amb instruments poc convencionals com ara el vibràfon i la percussió.
Aquest 2016 la formació musical ha editat el seu primer disc anomenat també 'Fado em Trio'.
El grup està encapçalat per la cantant i actriu Flora Miranda, que ha actuat en els teatres més importants de Portugal i també ha participat en projectes a nivell internacional, a Nova York, Toronto, Cap Verd, Angola i Moçambic.
Bernardo Soares, al piano, i Ricardo Casaleiro, al vibràfon i la percussió, són la resta de components de 'Fado em Trio'.
Des d'Alemanya, visitaran l'Interfado la formació Deutsche Fado Quartet el dissabte 22 d'octubre a la nit, també al Cafè del Teatre.
Aquest quartet compta amb una llarga trajectòria internacional que els va dur l'any 2005 a actuar a Armènia i en 22 ciutats de la Renània.
Després de diversos concerts per Europa, els seus integrants comencen a preparar el seu segon disc, anomenat 'Portolisboa' que va ser presentat a la Filharmònica de Berlín i també a les Filharmòniques de les ciutats russes de Ekaterinburg, Ufa i Khavarovsk.
Els intèrprets de Deutsche Fado Quartet són la cantant Maria Carvalho, el guitarra Daniel Pircher, el violista i guitarrista Antonio de Brito i el violoncel·lista Benjamin Walbrodt.
El diumenge 23 a les 19 hores l'Espai Orfeó acollirà l'actuació de la fadista francesa Lizzie.
Enamorada del fado, la música popular i la cançó francesa, presentarà el seu primer disc 'Navigante', fruit de la feina musical que ha realitzat fins a l'actualitat i que li ha permès crear el seu propi univers musical.
Lizzie va començar a escriure les seves pròpies cançons quan era una adolescent i quan el fado va arribar a la seva vida als 17 anys, li va canviar la vida: aprendre portuguès, traslladar-se a Lisboa i viure a Alfama van ser algunes de les seves decisions.
Activitats paral·leles
La cinquena edició del Festival Internacional de Fado de Lleida comptarà amb una combinació entre música, gastronomia, cinema i arts visuals.
Així, el 17 d'octubre s'inaugurarà al Cafè del Teatre l'exposició 'Fado visual-Fadografia', una mostra de diferents artistes amb el fado com a eix inspirador de la seva obra.
El dimarts 18 d'octubre al vespre tindrà lloc el curs de cuina portuguesa amb el Xef Ramon Tudela del Restaurant BOnum, a la Sala Sunka.
Altrament, el cinema Screen Box Funatic projectarà durant l'Interfado el film documental 'José i Pilar', del cineasta Miguel Gonçalves Mendes que retrata la relació entre José Saramago i Pilar del Río.
Enguany el certamen també comptarà amb la mostra gastronòmica abans i durant els concerts del divendres 21 i dissabte 22 al Cafè del Teatre de Lleida, on els participants podran gaudir del menjar portuguès més autèntic.
Com a novetat, Marcio Barradas, un dels responsables de l'empresa de càtering internacional Food Ink, mostrarà com elaborar una recepta portuguesa amb una impressora 3D.
Festival d'interès internacional
Des de l'any 2011 el fado té el reconeixement de Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la Unesco, i entre els suports institucionals, l'Interfado compta amb el de de Camões-Instituto da Cooperação e da Língua i de la Mostra Portuguesa.
El festival, a més, compta amb el suport de la Diputació de Lleida i l'Institut d'Estudis Ilerdencs, el Departament de Cultura, l'Obra Social 'La Caixa', Plusfresc i Catalana Occident.
També té la col·laboració de la fundació Artecittà, del Cafè del Teatre i del cinema Screen Box Funatic.

Response: Arriba la cinquena edició del festival Internacional de Fado de Lleida, amb actuacions musicals i activitats artístiques, gastronòmiques i cinematogràfiques.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
Fins al 1998, Cerdanyola del Vallès mirava els castells des de la barrera.
Aquell any, però, un grup de persones va decidir que la ciutat mereixia entrar a la família d’una de les tradicions culturals catalanes per excel·lència, i va ser així com van néixer els Castellers de Cerdanyola.
Aquest any celebren el seu 20è aniversari per partida doble: amb la família que els ha vist créixer com a col·lectiu i participant per primer cop al Concurs de Castells.
- Ja fa vint anys que corren per les places de tot el país, com neix una colla castellera a Cerdanyola?
- Un grup de joves es va reunir amb la inquietud de crear-la, i va ser tot un èxit: la de Cerdanyola va ser la primera colla en presentar-se fent castells de 7.
Abans de presentar-se, van fer un 2d7 a Hostalric, i el dia oficial, pel Roser de Maig, es va fer el castell de 7 a la plaça.
Vam començar molt forts.
- Set pisos són set pisos!
- Si, però després vam tenir una petita davallada.
Molta gent entusiasta dels castells va marxar a colles grans, i va quedar un ambient més familiar.
Ens vam haver d’adaptar a les possibilitats que teníem, que eren més de colla de 6.
Era una colla de resistència, i sense local propi.
Depeníem dels horaris del pavelló, no teníem mitjans de seguretat ni per assajar, i ho fèiem tot de bona bé, però precàriament.
- Així quanta gent són ara?
- Al principi rondàvem els 130, però en els moments baixos vam arribar a ser-ne 60.
Actualment sóm uns 170, el món casteller és oscil·lant.
Als dinars hi ha molta gent, i als assajos poca… i quan s’ha d’anar a embrutar el local menys, en som uns 15!
- Però ben avinguts, segur!
Ara, però, és un moment dolç.
- Sí, estem en un dels millors moments de la nostra història.
Fa sis anys que tenim local estable, amb una xarxa de protecció, mitjans d’assaig amb espatlleres, cascos, terres atenuants, i una petita barra de bar que fa d’àrea social, que mobilitza molta gent.
En els últims anys hem anat creixent i estem fent els millors castells que mai no hem fet.
Puntualment si que es fan alguns 5d7, com el que vam descarregar en la Festa de Tardor, i castells de gamma de 7, però ara en fem tres cada diumenge i som més constants.
- I a tot això, arriba el gran premi que és anar per primer cop a la Tarraco Arena.
- Sí, aquest cap de setmana anem al Concurs de Castells.
És el concurs de les colles grans, i nosaltres hi anem dissabte, estem en la posició número 28.
Hem fet una crida al poble, per això, per escalfar motors, vam fer una Festa de Tardor a la plaça Sant Ramon.
- Què hi duran a la plaça pel concurs?
- L’objectiu ideal és un 3d8 i la torre de 7.
El 3d8 l’hem intentat algun cop, la torre de 7 diverses vegades.
Però estem treballant a fons, anem al límit, i depèn de les mans i les camises que ens ajudin.
El pas a vuits és la nostra aspiració.
- I ara que faran 20 anys, com ho celebraran?
- Els vam fer el dilluns 1 d’octubre, i el dia 6 anem a la Tarraco Arena, així que millor celebrar-ho més tard.
Ho farem el dia 20, amb una diada especial.
Hem fet una campanya amb vint actes, i ara mateix estem en el tram final de la campanya, que ha consistit en “enfaixar la bèstia”, on hem empaperat el poble de verd.
El jovent hi ha posat plàstics en fanals, al monument de la “C”, als arbres… alguns deien que "los de los lacitos se han equivocado de color", però no és això, era per commemorar l’aniversari, perquè nosaltres anem de verd.
A la diada ja haurem fet el 3d8, així que intentarem repetir-lo, depenent de les mans.

Response: Els Castellers de Cerdanyola, que no existien fins al 1998, celebraran els 20 anys amb una diada especial.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
La Paeria podrà tramitar les sancions d'infraccions lleus per incompliment de mesures per la covid-19.
Fins ara la Guàrdia Urbana podia aixecar les actes però les havia de traslladar a la Generalitat perquè les executés.
El cos policial ha exposat aquest dimecres a la Comissió de Seguretat i Civisme que ha emès 151 sancions aquest estiu per incompliments davant el virus, sobretot per no portar mascareta (89) i per infraccions en establiments públics (54).
D'altra banda, la implantació de la zona 30 a la ciutat podria entrar en vigor aquest setembre, si no hi ha al·legacions quan acabi el termini per presentar-ne el dia 16.
La Comissió Informativa per les polítiques de gestió de la Seguretat i el Civisme ha informat sobre les actuacions de la Guàrdia Urbana de Lleida en relació amb la covid-19.
La policia local ha emès 151 denúncies al juliol i agost per infraccions davant les mesures aplicades per la crisi sanitària.
Del 4 al 29 de juliol, període en què es van aplicar a la ciutat, i altres localitats del Segrià, mesures més restrictives pels increments dels rebrots i contagis, es van tramitar 57 denúncies per no portar mascareta i 36 en establiments públics, per desenvolupar activitat dins l'establiment quan no es podia fer.
En 4 casos es va denunciar per desplaçaments injustificats a l'entrar o sortir de la ciutat.
Finalitzat el període de confinament però, continuant amb les mesures restrictives mitjançant Resolució de la Generalitat per la pandèmia del coronavirus, s'han posat 32 denúncies per no dur mascareta a l'agost, i 18 a establiments públics, majoritàriament pels vetlladors.
En aquests dos mesos també s'han obert 4 expedients per reunions de més de 10 persones en habitatges.
El paer en cap, Miquel Pueyo, ha explicat a la comissió que els agents han intensificat la vigilància i la divulgació de les normes de protecció i sanitàries per la covid-19, com també ho han fet els agents cívics i els voluntaris de Protecció Civil.
En aquest sentit, han fet actuacions per reforçar la seguretat, amb el trasllat d'informació, recomanacions i advertiments a la ciutadania.
Sobretot han fet referència a la importància de l'ús segur i correcte de la mascareta, a evitar els grups de més de 10 persones, i a informar a establiments comercials i de restauració sobre la normativa.
Un cop s'ha fet les gestions i les publicacions corresponents en l'àmbit institucional, el departament de Seguretat Ciutadana ha assumit la tramitació dels expedients corresponents a les actes que els agents de la Guàrdia Urbana aixequin davant infraccions lleus per la crisi de la covid-19.
Fins ara, el cos policial ja podia multar, però després havia de traslladar l'expedient al Departament de Salut per executar-lo.
A partir d'ara, no caldrà que els derivi, pel que s'agilitzarà el procés.
El Govern, en l'article 14.3 del Decret Llei 30/2020, de 4 d'agost, dona l'opció de delegar als ajuntaments que ho sol·licitin la competència sancionadora en casos d'infraccions lleus, d'acord amb la normativa de règim local vigent.
Aquestes són actuacions com l'incompliment de no dur la mascareta o l'ús inadequat d'aquesta, l'incompliment de l'horari d'obertura i tancament d'establiments i activitats per les autoritats competents o no seguir les mesures d'higiene i prevenció determinades per les autoritats corresponents en espais oberts o tancats, púbics i privats.
Les lleus poden ser sancionades amb multa de fins a 3.000 euros.
Actuacions de Protecció Civil
Entre les actuacions que ha desenvolupat el departament de Protecció Civil, cal remarcar la col·laboració amb la Guàrdia Urbana en els mercats de fruites i verdures, i de roba i complements, pel que fa a la vigilància del compliment de les diferents mesures sanitàries.
S'ha donat suport en la distribució de mascaretes infantils, que s'ha fet als centres cívics de diferents barris de la ciutat i en punts concrets amb els agents de la Guàrdia Urbana.
Alhora, han participat en els dispositius per fer els cribratges amb les proves PCR.
Zones 30
La Comissió ha tractat també la modificació de l'article 29 de l'Ordenança de circulació de vianants i vehicles de Lleida, sobre la implantació de zona 30 a la ciutat. aquest mes de setembre ja podria aplicar-se.
El període d'al·legacions acaba el 16 de setembre i, si no n'hi ha cap, la modificació de l'ordenança ja entraria en vigor.
D'aquesta manera, es convertiran en zones 30 gran part dels carrers de la ciutat, invertint la situació actual en què majoritàriament són zones 50.
La reducció de la velocitat comportarà que moltes vies comparteixin la calçada amb bicicletes i patinets elèctrics.
D'aquesta manera, es vol ampliar els espais segurs per a persones que vagin a peu, en bicicleta i en VMP (vehicles de mobilitat personal), tal com es fa amb els talls de carrers els caps de setmana.
A més, la vianalització dels carrers s'aprofita per part dels restauradors per ampliar els seus espais de terrasses.

Response: La Guàrdia Urbana va emetre 151 sancions per incompliments de les mesures per la covid-19 aquest estiu.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
L’Ajuntament de Castelló, a través de l’Empresa Mixta Nou Cementeri, ha establit un protocol d’actuació en els cementeris davant la pròxima festivitat de Tots els Sants per a minimitzar el risc de contagi davant la covid-19.
El protocol preveu, des del 26 d’octubre i fins a l’1 de novembre, una ampliació d’horaris i un sistema de control d’accessos i aforaments, entre altres mesures, per a incentivar una assistència escalonada.
Així mateix, també s’ha establit la suspensió dels actes commemoratius de caràcter privat, públic i religiós al llarg de tota la setmana que comporte una concentració de persones.
“Enguany es fa necessari fixar nous procediments, prendre mesures extraordinàries i realitzar recomanacions a la ciutadania per a garantir que es puga acudir als cementeris de Castelló no sols el dia 1 de Novembre, sinó també en dies previs i evitar una afluència massiva als recintes”, ha explicat l’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco.
De fet, enguany s’ha ampliat el dispositiu a tota la setmana i no únicament als dies previs a la festivitat de Tots els Sants.
L’alcaldessa, i també presidenta de l’Empresa Mixta Nou Cementeri, ha destacat que enguany la celebració de Tots els Sants comptarà amb un horari ampliat des del dilluns 26 d’octubre i fins a l’1 de novembre de manera que els recintes s’obriran una hora abans, a les 8.00 hores del matí i tancaran a les 18.00 hores.
“Des de l’Ajuntament, fem una crida a la ciutadania perquè aprofiten aquesta ampliació d’horari al llarg de tota la setmana i puguen visitar els cementeris de manera escalonada”, ha indicat.
Per part seua, la regidora de Cementeris, Isabel Granero, ha explicat que el protocol s’ha establit de manera que en cap moment es concentren alhora més de 500 persones en el Cementeri de San José ni més de 150 persones en el Nou Cementeri.
A més, es recomana als visitants no romandre en els recintes més d’una hora, per a poder permetre l’accés de més persones.
Granero ha detallat el protocol dissenyat per l’Empresa Mixta Nou Cementeri, en compliment de totes les mesures de seguretat davant la covid-19, encara que ha apuntat que queda supeditat a possibles variacions que puguen ser determinades per les autoritats sanitàries.
Així, en el cementeri de San José s’habilitaran 4 punts d’accés i eixida per a facilitar el trànsit de la ciutadania i evitar aglomeracions que estaran situats en l’entrada principal, la part posterior (quadra Borriolenc) i les dues portes laterals.
S’habilitarà cada accés amb un carril d’entrada i un altre d’eixida.
En cada accés es permetrà l’entrada de 125 persones.
La duració recomanada de la visita s’ha fixat entre els 40 minuts i una hora.
En el Nou Cementeri, hi haurà un únic accés i queda anul·lada la zona de pàrquing interior.
Efectius de la Policia Local, Protecció Civil i AMUS controlaran la zona externa als cementeris, mentre que el control d’accessos i interior dels recintes es realitzarà a través de seguretat privada que vetlarà pel compliment de les recomanacions i control de l’aforament.
Quant a les mesures higièniques i de prevenció, es procedirà a la contractació de personal extra de neteja per a desinfeccions, el control de la temperatura en els accessos i la ubicació de dispensadors automàtics de gel hidroalcohòlic en tots els accessos.
També es facilitaran guants per als qui hagen de manipular elements comuns com a escales d’accés a nínxols en altura i estarà prohibit fumar en tot el recinte.
D’altra banda, enguany no es realitzaran actes commemoratius públics ni privats, així com els de caràcter religiós, al llarg de la setmana del 26 d’octubre a l’1 de novembre per a evitar majors afluències.
Aquesta mesura implica la suspensió de la tradicional missa a l’esplanada de l’accés al cementeri de San José i de la cerimònia civil.
Tampoc es realitzaran misses en la capella del cementeri de San José per a evitar que, donada la seua ubicació, es col·lapse l’entrada principal necessària per al control de l’aforament.
Igualment, se suprimeix l’habitual acte militar del 2 de novembre.

Response: L'Ajuntament de Castelló estableix mesures per a minimitzar els contagis de covid als cementeris pel dia de Tots els Sants.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
Carles Puigdemont, Jordi Turull, Josep Rull i Jordi Sánchez, diputats de Junts per Catalunya, han enviat una carta als mitjans per a mostrar el desacord amb el pacte entre ERC i el PSC d’impedir el vot per delegació com ho han fet fins ara.
‘Entenem que la nostra delegació del vot en el portaveu del grup parlamentari de Junts per Catalunya és perfectament ajustada al dret’, diuen en la carta, escrita a mà per Josep Rull.
Tots quatre renuncien a votar i demanen respecte per la decisió que prenen: ‘Estem convençuts que la majoria de 61 escons permetrà de mantenir el govern actual i seguir impulsant el projecte republicà.’
I afegeixen que recorreran a instàncies europees: ‘Treballarem perquè la vulneració del dret a la representació política i l’alteració de les majories resultants del 21-D siguin preses en consideració per part dels organismes i tribunals internacionals.
Un altre cop anirem a Europa i al món a trobar la justícia que l’estat espanyol ens nega i es nega a si mateix.’
Ací teniu la carta manuscrita.
I a continuació, la transcripció:
Llegiu ací la carta transcrita:
«La nostra condició de diputats s’ha vist alterada per la decisió del Tribunal Suprem de mantenir-nos a la presó.
Tenim el convenciment que avui encara estem a la presó per no haver renunciat a l’acta de diputat.
Els esforços del Suprem per alterar la normalitat democràtica emanada de les urnes el 21-D han estat ben visibles.
El darrer episodi el tenim en la decisió de mantenir-nos privats de llibertat acusats de rebel·lió amb l’únic objectiu d’aplicar-nos l’article 384 bis de la Llei d’enjudiciament criminal per promoure la nostra suspensió com a diputats.
Tanmateix, Llarena, en una decisió inaudita en un estat de dret que respecti la separació de poders, va plantejar la possibilitat que poguéssim designar diputats substituts per a exercir suposadament els nostres drets.
Pretenia de manera maldestra blanquejar una decisió manifestament injusta i d’una gravetat sense matisos en termes democràtics.
Llarena sap que no hi ha hagut violència i sap que és impossible alterar impunement les majories parlamentàries en el marc del Tribunal d’Estrasburg i en el context de les democràcies solvents i homologables.
El passat dimarts el Parlament va rebutjar per majoria absoluta la nostra suspensió.
Va ser un acte de normalitat democràtica i de sobirania en compliment escrupolós d’allò que estableix el reglament.
En conseqüència, entenem que la nostra decisió de mantenir la delegació de vot en el portaveu del grup parlamentari de Junts per Catalunya és perfectament ajustada a dret.
Considerem que aquesta delegació només pot ser rebutjada des d’una argumentació supeditada a les possibles reaccions d’un òrgan aliè al poder legislatiu.
Si finalment la decisió de la mesa és impedir l’exercici del nostre vot, hem de manifestar que nosaltres assumirem la decisió i els nostres vots deixaran de ser comptabilitzats.
La nostra voluntat ha estat i segueix essent la de preservar la sobirania plena del Parlament i mantenir la majoria de govern actual.
En coherència amb aquesta voluntat, manifestem i demanem respecte per la decisió que els altres diputats encausats pel Suprem hagin pogut prendre.
De la mateixa manera demanem que la nostra decisió sigui també respectada.
Estem convençuts que la majoria de 61 escons permetrà de mantenir el govern actual i seguir impulsant el projecte republicà.
Treballarem perquè la vulneració del dret a la representació política i l’alteració de les majories resultants del 21-D siguin preses en consideració per part dels organismes i tribunals internacionals.
Un altre cop anirem a Europa i al món a trobar la justícia que l’Estat espanyol ens nega i es nega a si mateix.
Encoratgem a seguir treballant amb adhesió als valors democràtics i des del compromís i la mobilització ciutadana i els principis de la no-violència.
Carles Puigdemont i Casamajó
Jordi Sánchez i Picañol
Jordi Turull i Negre
Josep Rull i Andreu»

Response: Puigdemont, Turull, Rull i Sánchez envien una carta confirmant el seu desacord amb el pacte entre ERC i PSC.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El PSC de Terrassa ha decidit posar punt i final al pacte de govern amb el PDeCAT.
Els socialistes ho han anunciat a través d'un comunicat en què han indicat que tots els regidors de la formació han acordat la mesura "per unanimitat" i sota la presidència de l'alcalde de la ciutat, Jordi Ballart.
En aquest sentit atribueixen la decisió "a les profundes discrepàncies en qüestions de política catalana i especialment pel que fa al procés que ha conduït a una fallida declaració d'independència de Catalunya i la traumàtica aplicació de l'article 155 de la Constitució".
El trencament d'aquest acord tindrà efectes immediats que comportaran que l'alcalde porti a terme una redistribució de les competències de les regidories que composen el govern local.
El PDeCAT i el PSC governen a Terrassa des de l'estiu de l'any 2015.
Els Demòcrates han ocupat fins ara una tinència d'alcaldia i dues regidories.
En el comunicat, els socialistes recorden que en diverses ocasions, l'alcalde de Terrassa, Jordi Ballart, ha destacat que la relació entre les dues formacions ha estat "de cooperació lleial i de gran responsabilitat en el treball diari des de l'Ajuntament al servei dels ciutadans i ciutadanes de Terrassa, a través d'un pacte en el qual s'acordava el respecte mutu en cas de diferències en qüestions de política nacional i estatal".
Tanmateix, els regidors i regidores socialistes terrassencs han analitzat "les profundes discrepàncies en qüestions de política catalana i especialment pel que fa al procés que ha conduït a una fallida declaració d'independència de Catalunya i la traumàtica aplicació de l'article 155 de la Constitució".
Així, afirmen que aquestes discrepàncies, en el context de la difícil situació política que es viu a Catalunya, "han esdevingut finalment un obstacle insalvable".
Alhora indiquen que "a partir d'ara, s'obre un període de reflexió -amb la màxima serenitat i sense presses- per estudiar la nova situació política a la ciutat i les diferents possibilitats existents per garantir l'estabilitat política i el bon govern a l'Ajuntament de Terrassa".
En el text, els socialistes transmeten "l'agraïment i reconeixement" de Ballart als regidors i regidores del PDeCAT per la tasca desenvolupada en els darrers dos anys.
Discrepàncies insalvables
El portaveu del PSC a Terrassa, Alfredo Vega, ha explicat a l'ACN que el pacte havia funcionat bé fins ara i diu que la decisió es deu únicament a les discrepàncies relacionades amb la política nacional que sempre havien existit entre les dues formacions polítiques i que fins ara s'havien resolt a través del diàleg.
"Ha arribat un moment en què les coses estaven molt tensionades", ha explicat Vega que ha dit que tot i que la decisió l'ha pres el PSC, els Demòcrates també tenien previst posar punt i final a l'acord de govern: "Ells celebraven una assemblea dijous per votar si trencaven el pacte", ha comentat Vega.
Així, ha assegurat que es tracta "d'un tema que estava anunciat per les dues bandes".
El portaveu dels socialistes ha defensat la postura de l'alcalde Jordi Ballart, que fa unes setmanes va dir que si el PSOE donava suport a l'aplicació de l'article 155 estriparia el carnet i que finalment ha pres una altra decisió.
"A vegades les declaracions que un fa són en uns termes diferents del que expressen els titulars", ha indicat Vega que ha dit que Ballart sempre ha insistit que "ni DUI ni 155".
En aquest sentit ha revelat que el Batlle se sent "molt incòmode" amb tot aquest conflicte.
El PSC buscarà noves aliances
Pel que fa a la situació en què queda el PSC de la ciutat al consistori, Vega ha reconegut que l'executiu local ja estava en minoria i que ara es queda en una minoria més accentuada "que serà difícil de mantenir sobretot en una situació política tan radicalitzada i tensionada com la d'aquests moments".
Vega afirma que el PSC intentarà buscar suports per poder tirar endavant el seu projecte de ciutat.
"Volem buscar primer aliances amb els que tinguin primer afinitat ideològica amb nosaltres de forma que podem donar continuïtat a les polítiques socials que hem impulsat però no depèn només de nosaltres", assegura.
En aquesta línia afirma que un dels primers candidats serà Terrassa en Comú, el principal partit a l'oposició amb 6 regidors.

Response: El PSC de Terrassa trenca el pacte de govern amb PDeCAT, degut principalment a la fallida declaració d'independència catalana.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El Pla de Mobilitat del Vallès no contempla el Quart Cinturó entre Sabadell i Granollers.
Ho ha explicat el conseller de Territori, Damià Calvet, en la presentació del document davant els alcaldes d'aquest territori.
"Hi ha una mobilitat per resoldre, si convé amb projectes complementaris", ha apuntat.
Alhora ha advertit que el pas d'una "infraestructura pesada" per aquesta zona "és inacceptable".
Amb tot, ha indicat que sí existeix un consens per "acabar el que ja està començat", referint-se al tram entre Terrassa i Abrera, i per connectar les dues capitals del Vallès Occidental amb una via "que no sigui de pas".
El pla, que es troba en exposició pública, inclou 72 propostes, un pressupost de 2.500 MEUR i una temporalitat fins el 2026.
Després que el passat 4 de febrer s'iniciés el període d'informació pública del Pla de Mobilitat del Vallès, aquest divendres el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha presentat el document als alcaldes, representants municipals i membres d'algunes entitats econòmiques d'aquest territori.
"Es tracta d'un instrument clau per resoldre un aspecte imprescindible per la vida de les persones i per les mercaderies d'aquest territori", ha apuntat Calvet, que ha explicat que el document inclou 72 propostes, un pressupost de 2.500 MEUR i una temporalitat d'execució fins el 2026.
Un dels aspectes més controvertits del pla, és el Quart Cinturó.
Calvet ha expressat que existeix un "consens" entre els diferents agents d'aquest territori per "acabar el que està començat", en referència al tram entre Terrassa i Abrera.
En aquest sentit, ha demanat al ministeri de Foment celeritat i que es compleixi el calendari previst.
Segons el conseller, també existeix un acord entre les dues capitals del Vallès Occidental, Sabadell i Terrassa, per millorar la seva connexió creant la ronda Vallès.
Tot i això, adverteix, que aquest projecte no ha de ser una "via de pas".
Per aquest motiu, explica que "en les solucions concretes de projecte de la B-40 en aquest tram, el pla fa èmfasi en la bona connexió amb la ronda Oest de Sabadell i la resolució amb la carretera de Castellar".
Per contra, el responsable de Territori i Sostenibilitat, diu que es descarta crear una "infraestructura pesada" que uneixi Granollers amb Sabadell i insisteix que aquest extrem és "inacceptable".
Reconeix que en aquests àmbit hi ha "una mobilitat que cal resoldre" però aposta per fer-ho amb "projectes complementaris".
Recorda que s'ha obert un període per presentar al·legacions al pla que finalitzarà el 6 d'abril.
"Ja s'ha obert un debat per escoltar totes les sensibilitats", ha assenyalat el conseller que ha dit que també es faran sessions de treball arreu del territori.
Pel que fa al finançament d'aquesta infraestructura, Calvet s'ha mostrat convençut que ha de ser el govern espanyol qui n'assumeixi el cost.
En l'àmbit ferroviari, el pla valora la necessitat de crear un segon túnel en la línia de FGC al Vallès Occidental, que permetria incrementar el volum de trens semidirectes.
"Aquesta és una infraestructura amb una magnitud que superaria la temporalitat que ens hem fixat", ha reconegut Calvet.
Així mateix, el document aposta per tirar endavant el túnel d'Horta i millorar l'R-8.
Major ús del transport públic
Un dels principals objectius passa per reduir l'ús del vehicle privat un 10% i incrementar el del tren un 35%.
A més fixa una estratègia per augmentar les quotes modals de mobilitat amb Barcelona i també dintre del propi Vallès.
"En la diagnosi hem vist que la quota de mobilitat amb Barcelona és del 42% i volem incrementar-la fins el 50%, mentre que la interna és baixa, del 13% i volem que pugi fins el 21%", detalla Calvet.
Es calcula que el pla estalviaria deu milions d'hores de congestió de la xarxa viària i permetria reduir un 9% les emissions de gasos contaminants.

Response: El conseller de Territori detalla el Pla de Mobilitat del Vallès, que inclou 72 propostes i 2.500 MEUR de pressupost.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El diputat de Junts pel Sí (JxSí) Lluís Llach ha volgut tancar la polèmica generada per les seves afirmacions assegurant que la Generalitat sancionarà els funcionaris que no acatin la llei de transitorietat jurídica.
Durant un acte a Girona, Llach ha tirat d'ironia per treure importància a l'afer i ha dit, literalment: "Últimament dius una cosa i brr, brr, brr!", en referència al rebombori polític que s'ha generat.
Llach, que a la seva arribada ha refusat atendre els periodistes, s'hi ha referit durant el torn de preguntes amb el públic del #BirresCrítiques, organitzades pel mitjà independent El Crític.
Durant la seva intervenció, el diputat i cantautor també ha assegurat que si en el referèndum guanya el 'Sí', el Parlament no es dissoldrà automàticament, sinó que continuarà treballant per implementar la independència.
"I serà aleshores quan entre tots haurem de decidir el país que volem", ha subratllat.
La casualitat ha volgut que Lluís Llach fos aquest vespre a Girona, poques hores després de la polèmica que s'ha generat quan s'han publicat fragments de conferències organitzades per Òmnium Cultural i l'ANC.
En especial, la de Sant Sadurní d'Anoia, on el diputat de JxSí afirmava que la Generalitat sancionarà els funcionaris que no acatin la llei de desconnexió.
A Girona, Llach ha participat en una de les #BirresCrítiques organitzades pel mitjà independent català El Crític.
L'acte d'avui s'ha fet als Jardins de la Mercè i, tot i que girava sobretot al voltant de les crisis socials a la Mediterrània, novament, l'actualitat política catalana no hi ha estat aliena.
El diputat de JxSí, només d'arribar, ha declinat respondre les preguntes dels periodistes.
Ho ha fet assegurant que desitjava tancar el tema pel rebombori que havien generat les seves afirmacions.
Però durant l'acte, més en concret durant el torn de preguntes amb el públic, sí que s'hi ha referit (tot i que de manera indirecta).
Quan li han preguntat sobre quin seria el seu full de ruta ideal, abans de respondre, Lluís Llach ha dit que parlava "com a Lluïset bum bum" (deixant clar que era una opinió personal).
"Perquè últimament dius una cosa i brr, brr, brr!", ha dit, fent servir l'onomatopeia i acompanyant-la d'un moviment de braços simulant un ventilador, en una referència velada a la polèmica per les sancions als funcionaris.
"El Parlament no es dissoldrà"
Sobre el procés sobiranista, i durant la conversa amb els assistents, Llach també ha avançat que si en el referèndum guanya el 'Sí', això no suposarà que automàticament el Parlament es dissolgui, sinó que la cambra catalana continuarà treballant per implementar la independència.
"I serà aleshores quan, entre tots, haurem de definir el país que volem", ha dit, subratllant "l'empoderament de la gent" en el camí cap a l'estat propi.
Durant la seva intervenció, Llach s'ha mostrat crític amb les esquerres, dient que actuen "amb els paràmetres viciats de sempre".
"I el Parlament n'és un bon exemple", ha afegit.
Però sobretot, allà on ha llançat la crítica més àcida és cap a la CUP.
"El pal de paller el porta JxSí"
El diputat de JxSí ha recordat que, a les passades eleccions al Parlament, tant l'antiga Convergència, com "allò que quedava d'Unió", ERC i els independents que van confluir a JxSí van presentar-se als comicis "fent renúncies descomunals a la nostra ideologia".
Cosa que no va passar amb els cupaires, que van anar a les urnes "amb tots els principis indemnes".
Lluís Llach ha dit que, a l'hora de pactar, a JxSí són conscients que els cal prendre "tranquimazins".
Però que la "crítica més gran" que ha de fer a la CUP és que "les esquerres radicals han d'entendre que el pal de paller de la independència el porta JxSí, i que la coacció té uns límits".
"I si no els acceptes, pots parar el funcionament", ha conclòs, en referència al procés.

Response: Lluís Llach, diputat de Junts pel Sí i cantautor, es mostra crític amb esquerres i, sobretot, amb la CUP.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
El Tribunal Constitucional (TC) ja ha posat a mans dels lletrats i els seus serveis jurídics els preparatius del debat d'aquest dijous on decidirà si admet a tràmit o no els tres recursos que C's, PSC i PPC han presentat contra l'acord de la Mesa del Parlament sobre la declaració de ruptura, i també si adopta les mesures cautelars i cautelaríssimes (sense escoltar les parts) que li reclamen C's i PPC perquè suspengui els acords i, per tant, impedeixi que la declaració es pugui debatre el ple del Parlament de la setmana que ve.
Fonts del TC han explicat que la jurisprudència es decanta per permetre la celebració de debats parlamentaris .
D'aquesta manera malgrat que el TC podria admetre a tràmit els recursos –partint de la seva adequació formal- també es podria decantar per no acceptar les mesures cautelars.
Després que els presidents dels grups parlamentaris de C's, PSC i PPC hagin registrat davant les càmeres els seus recursos contra la decisió de la Mesa del Parlament de permetre el debat en ple, els magistrats han trigat poc menys de dues hores a fer pública una nota on anunciaven la seva determinació de debatre la qüestió aquest mateix dijous.
Una celeritat poc habitual –però no inaudita perquè s'ha donat en casos de custòdia de menors- que el TC justifica per la necessitat d'esvair abans de dilluns –data prevista per a la celebració del ple al Parlament- si adopta o no les mesures cautelaríssimes que demanen C's i PPC.
El ple comença a les 10 i els magistrats hauran de decidir si admeten els recursos a tràmit, cosa que habitualment es produeix si no hi ha defectes de forma.
També si apliquen o no la suspensió cautelar dels acords de la Mesa, tal com demanen C's i PPC.
Siguin quines siguin aquestes decisions les justificaran en una providència on exposaran els arguments jurídics que els porten a concloure que cal estudiar el cas i suspendre, o no, el debat de la declaració independentista al ple.
Les mesures cautelaríssimes que demana, per exemple, el PP, implicarien que els magistrats adoptessin la decisió de suspendre els acords de la Mesa i el debat en ple sense escoltar les partís, i tampoc la Fiscalia.
En tot cas, si es decantessin per aquesta solució sí que obririen un termini breu de temps perquè totes les parts presentessin les seves al·legacions, malgrat que la decisió ja estaria presa.
En tot cas, fonts del TC assenyalen que els precedents són favorables a que es permeti el debat de qüestions polítiques als parlaments.
Com a referència, la declaració de sobirania del Parlament del 2013, que es va poder debatre a la cambra catalana i que posteriorment va ser suspesa per unanimitat pel mateix Tribunal Constitucional.
En aquella sentència, malgrat que considerava que la declaració era inconstitucional, també afirmava que existia una "interpretació constitucional" del dret a decidir entès com una "aspiració política a la que s'arribi mitjançant un procés ajustat a la legalitat".
El TC encara tindria oberta una altra possibilitat per resoldre la qüestió abans de dilluns, que és la data en que es preveu que tingui lloc el ple del Parlament.
Consisteix en la convocatòria d'un ple extraordinari per abordar únicament aquesta qüestió.
Tindria lloc, si es produís, entre divendres i dissabte, però ara per ara no es confirma aquesta possibilitat.
Per últim, en el cas que el ple se celebri i s'hi aprovi la declaració de sobirania els magistrats tindran sobre la taula l'endemà de la seva aprovació un recurs del govern espanyol, tal com ha reiterat aquest dimecres Mariano Rajoy.
Aquest recurs portaria incorporada la petició de suspensió cautelar que recull l'article 161.2 de la Constitució, de manera que la declaració independentista quedaria automàticament suspesa per un termini de cinc mesos ampliable a criteri del TC.
Els magistrats volen evitar que el debat sobre la declaració independentista transmeti de nou una imatge de divisió al sí de la seva institució, tal com va passar durant els debats de l'Estatut, i això implica no elevar decisions sobre qüestions on existeixen diferències de fons, com podrien ser les mesures cautelars que demanen PPC i C's.
Per contra, el PSC no ha introduït al seu escrit de 34 pàgines cap petició en aquest sentit, i només reclama que el tribunal declari nul·la –quan pertoqui- l'acord de la Mesa del Parlament.

Response: El TC decidirà si admet a tràmit els recursos presentats per C's, PSC i PPC contra la declaració de ruptura.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha quedat sotmesa des d'aquest divendres a una qüestió de confiança per aprovar els pressupostos del 2017 davant la seva incapacitat per acordar-los amb l'oposició.
Colau ha retret a ERC i la CUP que arribin a pactes "amb la dreta catalana" a la Generalitat –en referència al PDECat- tot i que "no estan d'acord amb la fiscalitat", i no puguin acordar els pressupostos a Barcelona amb el govern de BComú i el PSC.
"Amb aquell govern es poden posar d'acord amb un pressupost i aquí no.
Sincerament, no s'entén", ha ressaltat.
L'oposició en bloc ha rebutjat els comptes en tres votacions
L'oposició en bloc ha tornat a votar en contra dels pressupostos.
A més, es tracta del tercer revés per a Colau en la recta final d'aquest any, després que també s'hagi quedat sol en les ordenances fiscals del 2017 –impostos i taxes-, de manera que s'hauran de prorrogar les vigents, i tampoc ha pogut aprovar el Pla d'Actuació Municipal (PAM) del mandat, el guió de les polítiques que pretén aprovar el govern.
Un cop el ple ha rebutjat els comptes aquest divendres, l'oposició disposa d'un mes per presentar una moció de censura amb un candidat a alcalde i uns pressupostos alternatius.
No hi ha cap element que faci pensar que l'oposició pugui presentar-la per la seva manca de consens, de manera que transcorreguts els 30 dies Colau quedarà ratificada com a alcaldessa i els comptes, aprovats.
Així mateix va ocórrer amb Trias a punt d'acabar-se el 2013.
Com quan va fer una última crida al diàleg després del primer revés pressupostari, Colau ha reiterat que hagués convocat eleccions si no fos perquè la llei no li ho permet, i creu que el veto de l'oposició va més enllà de la proposta i es deu a les "importantíssimes discrepàncies" entre els grups municipals sobre el model de ciutat.
Colau ha insistit en el fet que veu motius polítics i no programàtics en el "no" d'ERC.
El soci de govern de l'alcaldessa, el socialista Jaume Collboni, ha afegit que "no s'entén" el rebuig de l'esquerra i veu al líder republicà a Barcelona, Alfred Bosch, "supeditat" als designis del líder del partit, Oriol Junqueras.
ERC i la CUP: Colau perd "el nord" i arriba "al seu sostre"
Bosch ha reiterat la seva posició per l'incompliment del govern dels acords sobre el transport públic i el trasllat de la Model, però també perquè els "comuns" "van perdre el nord" en rebutjar "als pressupostos més socials de Catalunya", i l'esquerra quan van pactar el govern amb qui van arribar a titllar de "màfia", el PSC.
La seva homòloga de la CUP, María José Lecha, ha dit que els "cupaires" encara no han decidit donar suport als pressupostos del Govern, i ha avisat a BComú que ha arribat al seu "sostre polític".
Segons ella, el revés dels comptes és "la constatació del fracàs absolut de la retòrica del canvi que pregonaven".
Des de la resta de l'oposició, el principal grup, CiU, ha avisat que no renuncien a explorar una majoria de govern alternativa, voluntat que va anunciar el seu portaveu, Joaquim Forn, en el ple de l'octubre.
Forn ha advertit aquest divendres a Colau que amb altres temes de ciutat "no podrà fer el mateix" que amb els pressupostos, i imposar el pla d'allotjaments turístics (PEUAT) o el tramvia per la Diagonal.
Carina Mejías (C's) ha criticat el tarannà "profundament antidemocràtic" del govern municipal per recórrer a una qüestió de confiança i Alberto Fernández (PP), que són "els pressupostos de la imposició".
Els dos han subratllat que això contradiu el canvi que va prometre Colau en entrar a l'Ajuntament.
El precedent de la qüestió de confiança de Trias
La qüestió de confiança és un mecanisme previst per l'article 197 bis de la Llei Orgànica 5/1985, de 19 de juny, de Règim Electoral General, i no és el primer cop que s'hi recorre a l'Ajuntament.
S'hi va sotmetre a finals del 2013 el predecessor de Colau, Xavier Trias (CiU), per aprovar els pressupostos del 2014.
En el ple on es va vincular l'aprovació dels comptes a una qüestió de confiança, els pressupostos van obtenir el suport de 15 dels 41 regidors: 14 de Trias i un dels dos del grup d'Unitat per Barcelona (UpB), el qual integrava ERC.
En aquell ple es va produir una anècdota, i és que Trias s'havia assegurat el suport dels dos regidors d'UpB però només votar a favor un d'ells, Joan Laporta (Democràcia Catalana).
L'altre, el llavors líder d'ERC, Jordi Portabella, era fora del ple quan tocava votar perquè estava atenent necessitats fisiològiques, segons va relatar ell mateix als mitjans de comunicació, i va afegir que havia oblidat que la votació era nominal.

Response: Ada Colau no ha aconseguit aprovar els pressupostos municipals i ha quedat sotmesa a una qüestió de confiança.


Instruction: De què tracta el text? Expressa-ho en una frase.

Context:
La líder dels comuns, Jéssica Albiach, s'ha mostrat partidària que es pugui portar l'amnistia a la taula de diàleg.
"Hem de poder parlar de tot", ha defensat Albiach en una entrevista amb l'ACN.
La líder dels comuns ha dit que en aquest espai "de negociació" s'ha d'aconseguir la resolució del conflicte polític i la llibertat dels presos i que s'ha d'arribar a un acord sobre quina és la millor manera de fer-ho.
Amb tot, Albiach situa com a prioritària la reforma del delicte de sedició del Codi Penal com a via per alliberar els presos, per davant d'altres opcions, com l'amnistia o l'indult.
Després de la suspensió del tercer grau d'alguns dels presos independentistes, Albiach ha exigit al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, que faci una proposta amb data i hora per a reprendre la taula de diàleg, i que JxCat deixi de "bloquejar-la".
La dirigent dels comuns reivindica que des de les seves files s'ha "arrossegat" els socialistes a negociar, i que és el president del Govern, Quim Torra, qui posa pals a les rodes per posposar la trobada.
Albiach inclou en el bloc "d'excuses" per "impedir" aquesta reunió la demanda d'incloure-hi un mediador -que ha resorgit de nou des de JxCat i per boca de la portaveu Budó aquesta setmana després de la suspensió del tercer grau.
"Tindria sentit quan tens una contrapart no disposada a negociar, i no és el cas", ha conclòs.
La suspensió del tercer grau després d'un recurs de la fiscalia "només fa encallar el conflicte", per a Albiach, que ha carregat contra la cúpula judicial, "profundament conservadora i que no ha fet net des del franquisme" i que té "les seves pròpies dinàmiques".
De fet, des de les seves files reclamen una reforma del sistema judicial, que inclouria escollir el fiscal al Congrés, i que no sigui nomenat per l'executiu.
De totes maneres, assegura que la fiscalia no té res a veure amb el govern espanyol: "S'equivoca Torra quan fa acusacions de que els comuns som responsables d'aquesta decisió de la fiscalia.
Això és mala fe o no saber com funciona l'Estat", ha acusat Albiach.
Com a prova, ha fet referència a les declaracions de Sánchez en què deixava entreveure que la fiscalia depèn del govern -unes paraules que ha titllat de "fantasmada"-, i ha recordat que "al cap de dos dies va haver de rectificar".
Per això Albiach defensa que davant la decisió "injusta" de la fiscalia només cap "tirar endavant amb la via política", i que això passa per la taula del diàleg.
L'indult, l'amnistia i la reforma del delicte de sedició del Codi Penal són camins "complementaris", cadascun amb els seus 'tempos' i vinculats a la correlació de forces.
Precisament per aquest darrer factor, els comuns dediquen "tots els esforços" en la modificació del delicte de sedició, una tasca en què està centrat el líder dels comuns a Madrid, Jaume Asens.
També subratlla que si fossin el soci majoritari d'aquesta coalició, assumptes com aquests tindrien més velocitat.
Albiach diu que una reforma de l'Estatut no seria "suficientment engrescadora"
La presidenta de Catalunya en Comú Podem al Parlament vol que de la taula de diàleg -una proposta que recorda que portaven ells al programa electoral- en surti una reforma del sistema de finançament, un blindatge del català o avanços en l'autogovern.
I és que Albiach assenyala que en els darrers 10 anys Catalunya no ha crescut ni en recursos ni en autogovern, i que ara aquesta "oportunitat" hi és.
Però tot això no quedaria emmarcat en la reforma d'un nou Estatut, un concepte en què Albiach hi veu ja "massa negativitat".
Creu que això hauria tingut sentit fa deu anys però que, després de la "judicialització del conflicte" probablement no reuniria suficient consens ni seria "suficientment engrescador" en la situació actual.

Response: Jéssica Albiach ha opinat que la taula de diàleg pot debatre totes les opcions per alliberar els presos polítics.