Komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm (arutelu)
President
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammi arutelu.
José Manuel Barroso
komisjoni president.- Austatud parlamendi president, järgmised 12 kuud on Euroopale otsustava tähtsusega, mis puutub meie tulevasse efektiivsusesse, meie kohta maailmas ja meie kodanike usaldust meie võimekusse nende ootusi täita. Meil on igati põhjust enesekindlad olla. Lissaboni leping oli väga teretulnud, nagu ka viis, kuidas me selleni jõudsime. Me ei kaldunud hetkekski kõrvale peamisest eesmärgist, milleks on nende mehhanismide loomine, mis on Euroopa Liidu tuleviku jaoks vajalikud. Me olime oma ülesannetes äärmiselt sihikindlad.
Majanduskasvu suurendamist ja töökohtade loomist silmas pidades on meie majanduskava samas tulemusi andnud, aidates meil toime tulla sel aastal asetleidnud vapustustega. Me tegeleme tähtsate küsimustega energiast rändeni, tööhõivest arenguabini Aafrikas ja mõne nädala pärast on meil Balis võimalus täita oma globaalset rolli võitluses kliimamuutusega.
Lühidalt öeldes, Euroopa Liit täidab endale võetud kohustusi. Ta suutis üle saada meid 2005. aastal tabanud üliraskest olukorrast. Kahetasandiline strateegia, mille komisjon aastal 2006 välja pakkus ja mis institutsioonidevahelisse kokkuleppesse panustades keskendub konkreetsetele tulemustele kodanike jaoks, on juba tulemusi andnud.
Ma usun, et Euroopa Liit on 2008. aastaks end täiesti kogunud. Meil tuleb seda kõige tõhusamal viisil ära kasutada, täites oma kohustusi, viies ellu juba menetluses olevaid ettepanekuid põhiküsimustes, pidades sammu uute algatustega samal ajal pikaajalistel eesmärkidel silma peal hoides. Lisaks sellele peame me kindlasti toetama ja edendama põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi ning oma kodanikele näitama, mis on Euroopa Liidul 2009. aasta parlamendivalimisteks valmistudes välja pakkuda.
Seepärast olen tänulik käesoleva võimaluse eest rääkida sellest, mis komisjonil on kavas 2008. aasta edukuse nimel teha, esitledes teile komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi aastaks 2008. Ma tahan tänada Euroopa Parlamenti aktiivse osaluse eest selle programmi väljatöötamisel. Eriti suurel määral aitas meie programmi kujundamisele kaasa komisjonide esimeeste konverentsil koostatud ja esimeeste konverentsil heaks kiidetud kokkuvõttev raport. Mitmed komisjoni ettepanekud vastavad täielikult teie kokkuvõtvas raportis esitatud prioriteetidele.
Kuid kõigepealt räägiksin ma mõne sõnaga 2007. aasta programmi elluviimisest.
Möödunud aastal samal ajal arutasime me käesolevaks aastaks eesmärgiks seatud strateegiliste algatuste nimekirja. Nimetades siinkohal ainult mõningaid kõige silmatorkavamaid algatusi, hõlmas see tervet rida keskse tähtsusega meetmeid nagu strateegiline energiaülevaade, äsjased tööjõu rändega seotud ettepanekud, kaitstud paindlikkus, veiniturg ning turule juurdepääs.
Järgmise kuu lõpuks on kõik strateegilised algatused vastu võetud, ühe erandiga. Selleks on saastekvootidega kauplemise direktiiv, mille ma otsustasin ühe kuu võrra, jaanuarisse, edasi lükata. Eesmärgiks on mitte häirida Balis toimuvaid olulise tähtsusega läbirääkimisi, kuna ma soovin, et Euroopa Liit oleks seal esindatud ühtsena. See annab meile ka aega lõpetada vajalikud konsulteerimised seoses sellega, kuidas saavutada Euroopa Liidu kokkulepitud eesmärgid kasvuhoonegaaside ja taastuvenergeetika valdkonnas. Ma usun, et te nõustute, et see on mõistlik lahendus ja võidab meile aega, kuna ettevalmistusperiood annab meile kindlasti paremad võimalused liikmesriikidega üksmeelele jõuda.
Lisaks strateegilistele algatustele on meil järgmiseks 18 kuuks ette nähtud mitmed prioriteetsed algatused. Mitmed neist lähevad juba käiku. Järgmiste nädalate jooksul tehakse ettepanekud hüpoteeklaenude, kaubanduskaitsevahendite ja autode süsinikdioksiidiheite vähendamise kohta. Aasta lõpuks peaks olema eesmärkidest täidetud 70% ja 18 kuu pärast juunis ligikaudu 100%.
Tuleviku jaoks valmistumise seisukohalt on aasta 2007 otsustav. Järgmisel nädalal käivitame me nimelt mitmed Euroopa Liidu majanduse ja sotsiaalse tuleviku jaoks olulised ettepanekud. Ühtse turu läbivaatamine muudab ühtse turu tugevamaks, innovatiivsemaks ja konkurentsivõimelisemaks, tuues otsest kasu nii tarbijatele kui ettevõtjatele ning aidates Euroopal üleilmastumisega parimal viisil toime tulla. Koos sellega võtame me vastu dokumendi, milles käsitletakse võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse edendamist 21. sajandi Euroopas ja millele tuleval aastal lisandub teatis kaasajastatud sotsiaalmeetmete kava kohta.
Me pöörame eriti tõsist tähelepanu sellele, kuidas kasutada Lissaboni lepingut ja selle protokolle üldhuviteenuste edasiarendamisel ja sellele, kuidas saaks uute võimaluste abil oluliselt tõsta nende teenuste osakaalu kõigi eurooplaste elukvaliteedi parandamisel.
Ma ootan pikisilmi Euroopa Parlamendi ja komisjoni vastukaja ühtse turu läbivaatamise ja sotsiaalse visiooni kohta. Usun, et koos annavad need meile majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegevuskava peamistes valdkondades edasiliikumiseks vajaliku tasakaalu. Need näitavad, et Euroopa käsutuses olevad vahendid on õiged ja annavad meie kodanikele üleilmastumisega kohanemiseks ja selle kujundamiseks kindla aluse.
Järgnevalt keskendun ma komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogrammile. See on meie poliitiline programm aastaks 2008. Selles on loetletud meie peamised algatused ja see tugineb meie poolt võetud kohustusele luua Euroopa kodanikele lisandväärtust. Me oleme püüdnud tugevdada niihästi poliitilist sisu kui protsesse.
Nagu aastal 2007, koondatakse ka 2008. aasta tööprogrammis tähelepanu teatud arvule uutele poliitilistele algatustele, sealhulgas kaheteistkümnesse paketti liigitatud 26 strateegilist algatust, mida komisjon kavatseb aasta jooksul ellu rakendada ja neljakümne üheksaks paketiks liigitatud 61 prioriteetset algatust, mis lastakse käiku 12-18 kuu jooksul.
Meie algatustes keskendutakse viiele valdkonnale, millel on otsene tähtsus kõikide jaoks Euroopas - majanduskasv ja tööhõive, jätkusuutlik Euroopa, rände haldamine, kodanike esikohale seadmine ning Euroopa üleilmse partnerina. Me oleme ka otsustanud suurendada oma kohustusi parema õigusloome osas ja tagame lubatud tulemuste saavutamise.
Oleme rahuloluga märganud, et Euroopa Parlamendi kokkuvõtvas raportis ollakse nõus keskse tähtsusega põhivaldkondadega, mis me aastaks 2008 kindlaks määrasime. Meie eesmärkide elluviimiseks on vaja tihedat koostööd institutsioonide vahel ja liikmesriikide vahel. Mitmetes teie raportis kirjas olevates valdkondades on konkreetsed algatused juba käigus või planeeritakse vastu võtta veel 2007. aastal.
Mul on hea meel märkida, et järgmiseks aastaks on programmi võetud mitmed algatused, mis on Euroopa Parlamendi huvikeskmes.
Olgu siinkohal nimetatud mõned põhivaldkonnad: Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia, mis püsib jätkuvalt meie eesmärkide keskmes jõukama, keskkonnateadlikuma ja sotsiaalselt sidusama Euroopa Liidu kujundamisel, kliimamuutus tänavuaastase rõhuasetusega leevendusmeetmetele, mida täiendab uus lähenemisviis kliimamuutusega kohanemiseks, transpordisektori keskkonnasõbralikumaks muutmine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust reguleeriv väikeettevõtete õigusakt (Small Businesses Act), mis on tegelikult nende jaoks ette nähtud meetmete pakett, õigusaktid tarbijakaitse tugevdamiseks lepinguliste õiguste ja uue tarbijate tulemustabeli osas, õiguskaitse kättesaadavuse parandamine kodanike jaoks, Euroopa õiguskeskkonna parandamine koos parema õigusloome strateegilise läbivaatamisega.
Tööprogrammis ühtivad suurel määral komisjoni ja parlamendi arvamus tegutsemisvajaduse ja edasiste suundumuste kohta.
Vastab tõele, et kokkuvõtvas raportis on mõned ettepanekud, millele me praegusel hetkel ei saa kindlat vastust anda. Näiteks töötame me aktiivselt intellektuaalse omandi ja finantsteenustega, aga praegu on ennatlik rääkida, kui ambitsioonikad on konkreetsed algatused.
Jäätmekäitluse osas proovime toime tulla pigem tegevuskavas tõstatatud küsimustega jäätmeid käsitlevate õigusaktide parema rakendamise kohta, kui tegeleda uute algatustega.
Rõhutaksin siinjuures, et uute algatuste nimistust puuduvad küsimused ei ole kõrvale jäetud. Komisjoni oluline töö ühenduse õigusaktide rakendamisel, programmide elluviimisel ja rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimisel jätkub ning seda tõstetakse esile programmi muudes peatükkides. Samuti püütakse kajastada enamiku komisjoni tegevusvaldkondade mitmeaastast iseloomu äsjalisatud peatükis uute poliitikavaldkondade kujundamise kohta.
Ühtlasi oleme lisanud tööprogrammi teabevahetusprioriteedid, aga selles osas on üks uuendus, me nimelt teeme muudele institutsioonidele ettepaneku seoses rea prioriteetidega, mida võiks edendada koos.
See ei tähenda tsentraliseerimist, täiesti vastupidi. Me usume, et ühine arusaam prioriteetidest on hüppelauaks kontseptsioonile kohalikule tasandile liikumisest, kohaldades teabevahetustööd kõige paremini Euroopa Liidu eri piirkondade vajadustele. Usume, et partnerlus teabevahetuse valdkonnas on selles osas otsustava tähtsusega, kui me tõepoolest Euroopat tema kodanikele lähendada tahame.
Komisjon ootab huviga elavat ja viljakat arutelu, mis näitab tööprogrammi strateegilist mõõdet ning on tähendusrikas poliitiline sõnum kodanikele. Aasta 2008 saab Euroopale otsustavaks aastaks. Tuginedes aastal 2007 tehtud suurepärasele koostööle suudavad Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament koos olukorda parandada ning olen kindel, et nad muudavad aasta 2008 Euroopa jaoks edukaks.
(Aplaus)
President
Härra komisjoni president, sooviksin samuti soojalt tervitada kõiki täna arutelul viibivaid komisjoni liikmeid.
Hartmut Nassauer
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra president, daamid ja härrad. Komisjoni president, olles eelmisel aastal kuulnud teie ähvardavaid sõnu siin täiskogus viibijate arvu kohta, on siin täna rohkem parlamendi kui komisjoni liikmeid ning ma usun, et olete seda rahuldustundega märganud. Fraktsiooni PPE-DE nimel sooviksime teid julgustada järgmisel, uue lepingu ratifitseerimise jaoks üliolulisel aastal, kasutama komisjoni kõige tähtsamat pädevust, nimelt õigust esitada Euroopa jaoks õigusloomega seotud ettepanekuid nii, et oleks tagatud kodanikele tõsist muret valmistavate küsimuste tõhus käsitlemine ja teie käsutuses olevate võimaluste kasutamine lõhe vähendamiseks kodanike ja Euroopa Liidu vahel.
Toetame teie üldist lähenemisviisi, mis on esitatud teie programmis, samuti seatud prioriteete, alates majanduskasvust ja töökohtade loomisest, mille edu on Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse kindlustamiseks ülioluline, kuni paljude teiste üksikasjaliste aspektideni, sealhulgas ränne ja teadusuuringud. Minu kolleegid keskenduvad üksikutele küsimustele.
Tervitame asjaolu, et olete tõesti hakanud tegelema erinevate ettepanekutega, mis tehti struktureeritud dialoogis komisjonidega. Seda dialoogi peaks meie meelest isegi tihendama. Meile meeldiks, kui teie kava ei kataks mitte ainult 2009. aasta paari esimest kuud, vaid kajastaks võib-olla kaheaastast tsüklit, mida võiks aasta kaupa edasi arendada. Meie meelest puudub otsene ajakava, samuti näeme teie programmi ja eelarvemenetluse vahel lünka, mis oleks mõistlik täita.
Kavatsete esitada kokku 79 õigusloomega seotud algatust ja umbes sama palju õigusloomega mitteseotud tegevusi. Kui vaatame seda seoses teie esitatud kavatsusega vähendada bürokraatiat, siis ei ole ma päris kindel, kas tegevus teenib eesmärki. Õigusaktide hulgas, mille tühistamisest olete teatanud, on märkimisväärselt palju selliseid, mis oleksid nagunii aegunud. Sellel määral kõlab bürokraatia vähendamine rohkem ilusa, kuid ebausaldusväärse jutuna, kui tõelise ja tõhusa eesmärgi saavutamisena.
Järgmine aasta on uue lepingu aasta. Teil on võimalus - ja ma olen kindel, et leping jõustub - ühendada leping oma programmiga juba praeguses faasis. Lissaboni leping toob endaga olulisi uusi elemente, nagu töökindlus, läbipaistvus ja demokraatia. See toob samuti kaasa meile eluliselt olulise elemendi, subsidiaarsuse põhimõtte, millele soovitan tähelepanu pöörata. Euroopas on algamas uus arutelu subsidiaarsuse üle ja peamine partner selles arutelus olete teie, härra komisjoni president, ja teie komisjon.
Paar päeva tagasi puhkes mõnes Saksamaa piirkonnas protest puuvilja- ja õunaveinide küsimuses. Ma ei taha üldist reaktsiooni sellele küsimusele detailselt arutada, kuid härra komisjoni president, lubage küsida, milline vaim valitseb üldisemalt valitsuses, mis ühe bürokraatliku hoobiga tühistab piirkondlikud traditsioonid, mis ulatuvad sajandite taha, ning teeb seda nii külmal ja intensiivsel viisil? Selline lähenemisviis on probleem ja see on teie probleem, härra komisjoni president. See on probleem teie komisjoniga. Teil on uue lepingu vaimus võimalus luua subsidiaarsuse uus kultuur. See on komisjoni suur võimalus saavutada laiemalt elanikkonna seas suurem üksmeel, ja see on võimalus, mida meie fraktsioonis PPE-DE julgustame teid täiel määral kasutama.
(Aplaus)
Hannes Swoboda
Austatud parlamendi president ja komisjoni president, volinikud, daamid ja härrad, lubage ka mul teid oma fraktsiooni nimel soojalt tervitada. Palju sellest, mida komisjoni president on rääkinud ja mis sisaldub selles dokumendis, on saavutanud meie heakskiidu. Soovin keskenduda kahele meie silmis üliolulisele punktile. Leiate need programmi lõpuosast. Oleksin näinud neid hea meelega alguses, kuid asukoht tekstis ei muuda neid vähem tähtsamaks.
Esimene on teabevahetus. Ma võin härra Nassaueri öeldut ainult toetada. Me peame kodanikele edastama selge sõnumi selle kohta, mida tähendab Euroopa ning mida püüame oma erinevate õigusloomega seotud ettepanekute esitamisega saavutada, vastasel juhul raiskame aega. Ma olen väga rahul lähenemisviisiga teabevahetuse küsimusele, mis samuti on proua asepresidendi kätes, ja tema esitatud ettepanekutega, mis kujutavad parlamendi ühist lähenemisviisi. Siiski on küsimus ka keeles, mida kodanikega suheldes kasutame ning kuidas edastame sõnumit selle kohta, mida üritame teha.
Eelmisel aastal tegelesime mitmete õigusloomega seotud punktidega, mis parandasid tarbijate õiguslikku seisundit, eriti telekommunikatsioonisektoris ja teistes sektorites. Siiski ei ole me veel suutnud oma kodanikke rahuldavalt veenda, et töötame nende hüvanguks ega ole mingi eliitrühm, kes tegutseb kusagil kaugel Brüsselis. Me peame rohkem sellega tegelema. Proua asepresident, ma loodan, et räägite paari sõnaga arutelu lõpus, millised on teie kavad nimetatud küsimustes, sest see on meie ühine eesmärk ja sõnum, mida peame 2008. aastal eelkõige edastama.
Dokumendi lõpus peab samuti leiduma veel üks tähtis lause. See räägib sotsiaalsetest probleemidest ja ELi sotsiaalsest mõõtmest üleilmastumise kontekstis, täpsemalt töökohtadest, rändest ja kodanike muredest. Austatud komisjoni president, kahjuks ei leidu teie esitatud dokumendis neile küsimustele palju vastuseid. See ei puuduta ainult sotsiaalküsimuste volinikku, kes teeb samuti head tööd. Seda mõõdet peab komisjon käsitlema tervikuna. See on tõesti küsimus komisjoni presidendile. Ka tema peab keskenduma sotsiaalse Euroopa saavutamisele.
Siin on palju valdkondi ja ma soovin viidata neist ainult kahele. Üks neist on rahvusvaheline kaubandus. Kas pole skandaalne, et Euroopas leidub ikka ettevõtteid, kes kasutavad Indias ja teistes maades lapstööjõudu? Mida me selles osas ette võtame? Olukord tekitab Euroopas hirmu ja süvendab vaesust. Erinevad uurimused kinnitavad: lapstööjõu kasutamine suurendab vaesust meie kaubanduspartneriteks olevates maades. Teisisõnu peab kaubanduspoliitika sisaldama sotsiaalset mõõdet, võib-olla sotsiaalklauslite abil.
(Aplaus)
Sisserändepoliitikaga seoses kõneletakse teie dokumendis integreeritud lähenemisviisi kohta rändele. Kas poleks parem öelda: "ei mingit rännet ilma integratsioonita”? Kas komisjon ei oleks tõesti saanud edastada selgemat ja ühemõttelisemat sõnumit? Eile arutlesime sel teemal volinik Frattiniga. Tema esimesed märkused näiteks romi elanike kohta Roomas ei olnud eriti lootustandvad. Tema eilsed mõtteavaldused olid palju selgemad ja kasulikumad. Kas asi ei ole mitte selles, et oleme romide küsimuse kõrvale jätnud mitte ainult uutes, vaid ka vanades liikmesriikides?
Merkel ja Sarkozy ütlevad: ei mingit rändepoliitikat ilma integratsioonipoliitikata. Kindlasti on see lähenemisviis, mille komisjon oleks pidanud üle võtma juba ammu? Ma kahtlen selles, et Sarkozy ja Merkel mõtlevad integratsioonist kõneldes sama, mida meie, sotsiaaldemokraadid. Sellele vaatamata on põhisõnum täiesti õige ja komisjon peab siin palju selgema lähenemisviisi üle võtma.
(Aplaus)
Paremäärmusluse vastu võitlemine ei ole seega ainult probleemi käsitlemine ideoloogilisel tasandil, küsimus on muidugi ka sotsiaalne. Meie ühiskonnas leidub endiselt töötust, sotsiaalset tõrjutust ja ühiskonnavastaseid elemente, mida paremäärmuslik liikumine kasutab ära oma Euroopa vastu suunatud kampaaniates. Sel põhjusel peab Euroopa ja Euroopa Komisjon siinkohal meetmeid võtma.
Minu kolleeg, Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees härra Schulz on tihti öelnud, et me tahame sotsiaalset Euroopat. See on meie peamine eesmärk ja see peaks olema ka selle programmi peamine eesmärk. Te olete öelnud, et me saame muuta 2008. aasta Euroopa jaoks suureks. Meie usume, et 2008 peaks olema suurepärane aasta sotsiaalse Euroopa jaoks. Härra komisjoni president, minu palve teile oleks: palun juhtige sotsiaalse Euroopa saavutamist!
(Aplaus)
Andrew Duff
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, tegemist on poliitilise programmiga, mis sobib eelseisvale aastale, mida iseloomustab seoses reformilepingu protsessi lõpuleviimise ja Schengeni viisaruumi ning euroala laienemisega integratsioonitempo dramaatiline kiirenemine.
Kuid meie põhiülesandeks on lepingu jõustamise ettevalmistamine ja selles osas on liberaalidel kaks põhilist muret. Kõigepealt peaks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamisel kolmanda samba esimesega integreerimine olema nii kiire ja ulatuslik kui võimalik.
Teiseks, rääkides ühisest välis- ja julgeolekupoliitikast, tõotab välisteenistuse moodustamiseks esmaklassilise kokkuleppe saavutamine nõukogu, komisjoni ja parlamendi vahel tulla kaunis põnev ja üsna keeruline.
Selleks et selgitada ja põhjendada lepingut riikide parlamentidele ja avalikkusele peaksime me rohkem rõhutama ühtse turu sotsiaalset ja kultuurilist mõõdet, nagu näiteks rändepoliitikat ning samuti võitlust kliimamuutuse vastu. Need aspektid aitavad meil lepingut propageerida.
Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine tuleks selle poliitikavaldkonna kaasrahastamise mehhanismi laiendamise kaudu seostada otseselt tulevase finantssüsteemi reformiga.
Lõpetuseks oleks mul hea meel kuulda volinike kolleegiumi hinnangut president Sarkozy kavale moodustada eraldi "tarkade klubi" Euroopa tuleviku arutamiseks.
Pierre Jonckheer
fraktsiooni Verts/ALE nimel - (FR) Härra president, komisjoni president, volinikud, te olete meile esitanud 26 strateegilist ja 61 prioriteetset algatust. Ma ei kavatse nelja minuti jooksul neid kõiki kommenteerida. Sellistel aruteludel peab alati meeles pidama, et komisjonil on ühenduse otsustusprotsessis vastutus ja üsna eriline roll. Teie käes on õigusloome algatuse monopol ja teie kasutate oma võimu, valides erinevate paranduste vahel, tulgu need siis parlamendist või nõukogust. Mis puudutab ühenduse õigusloomet, on teil sellise tulemuse jaoks, mida me suudame saavutada, tohutu vastutus. Ma võin seetõttu kinnitada et, nagu ikka, on Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon oma toetuses sellele ühenduse toimingule erakondade seas ilmselt kõige üksmeelsem, sest ma usun, et komisjonile on usaldatud keeruline ülesanne vastandada mitte ainult riiklikke huvisid, vaid ka erinevate riikide valitsuste tundlikke kohti.
Et jõuda kohe asja tuumani, soovin esitada kolm punkti. Esimene on energiapoliitika - 2007 on olnud tähtis aasta. Anti välja Nobeli rahupreemia ja märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu rida eesmärke, mis meie silmis oleksid võinud ambitsioonikamad olla, kuid mida me vaatamata sellele toetasime. 2008 saab olema täideviimise aasta, nagu te olete juba märkinud. See nõuab meiepoolset tõelist valvsust. Me olime sõidukite heitgaaside küsimuse tulemustes tõeliselt pettunud. Me usume, et teie lähenemisviis biokütustele ignoreerib seda tüüpi tehnoloogia kahjulikku mõju meie keskkonnale. Arvame, et saastekvootidega kauplemise süsteemi teises faasis peaksime liikuma pakkumise süsteemi poole, mitte vabalt jagama midagi, mis kujuneb mitte rohkemaks kui uueks finantsvaraks. Me oleme mõnevõrra üllatunud, et teie avaldused transpordipoliitika kulude arvessevõtmise kohta küündivad ainult metodoloogiliste uuringuteni. Mulle tundub, et majandusteadlased on selle üle arutlenud vähemalt 15 aastat ja komisjon võiks eeskujuks võtta hea riikliku kogemuse.
Me usume samuti, et sellist mõtteviisi peaks kohandama energiapoliitika kõikidele aspektidele ning te peaksite vastu seisma mõttele kasutada liiga palju nn pehmeid vahendeid, selleks, et rahuldada erinevaid lobitöid või täita erinevaid riiklikke taotlusi. Me peame kasutusele võtma piiravad vahendid, sest autotööstuse näide tõestab, et vabatahtlikud kokkulepped tegelikult ei toimi. Mis puudutab taastuvenergiat, siis me ei usu, et liikmesriikide vahel paindlike lepete kasutuselevõtmine on väga hea mõte. Igaüks peaks tegema oma osa.
Teine teema, millest soovin rääkida, on sisserändepoliitika. See on üks valdkond, mille suhtes teil on ülim vastutus. Mulle meenub Kofi Annani aastaid tagasi Euroopa Parlamendis peetud kõne. Oleks suurepärane, kui Euroopa Liit võidaks eduka sisserändepoliitika eest Nobeli rahupreemia. Me loodame selle peale, et sisserändepoliitika, mis sisaldub teie programmis ning mille elluviimine on juba alanud, ei lõpe kõikides liikmesriikides tavaliste biomeetriliste passide kasutuselevõtmisega. Ma arvan, et see mitte ainult ei tekitaks katastroofilist olukorda meil, vaid kahjustaks ELi usaldusväärsust ülejäänud maailma silmis.
Viimane teema, mille tahaksin tõstatada, ja see üllatab mind, härra Barroso, et teie plaanis ei ole midagi räägitud rahvusvaheliste finantsturgude kohta. Kui te tahate, et ühenduse kodanikud või vähemalt suurem osa neist oleksid üleilmastumise ja selle küsimuste suhtes positiivsemalt meelestatud, siis ei tohi Euroopa Liit, eriti komisjon ennast finantsturgude olukorrast, jätkuvast maksuparadiiside uurimisest ning meie võimetusest arutleda euro, Hiina jüääni ja USA dollari vahelise vahetuskursi probleemide üle distantseerida.
Ma usun, et inimesed ootavad Euroopa Liidult laiahaardelisi algatusi, mis kindlustaks, et finantsturud töötavad majanduse ja ühiskonna hüvanguks, mitte vastupidi. Mulle on meelde tuletatud arutelusid, mida parlament pidas sel teemal käesoleva parlamendi ametiaja alguses. Paljud inimesed näivad nüüd oma sihi silmist kaotanud olevat. Sel põhjusel pean oluliseks, et taasalgataksite parlamendi toetusel niisuguse algatuse.
Francis Wurtz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR)
Härra president, komisjoni president, volinikud, daamid ja härrad, kuulasin koos teiste parlamendiliikmetega härra Barroso juttu tähelepanelikult.
Ta esitas komisjoni strateegilised eesmärgid, milles esikohal olid muidugi majanduskasv ja tööhõive.
Siiski märkasin, et nii nagu komisjoni teatisest, nii puudus ka esitlusest midagi, mille kohta sooviksin nüüd komisjoni presidendilt üksikasjalisemalt küsida.
Kas vastab tõele, et volinike kogu arutas 23. oktoobril härra Mandelsoni poolt esitatud ettepanekut, mis puudutas seda, et Euroopa ettevõtted on viinud tootmise kolmandatesse riikidesse, kus palgatasemed on madalad? Selle ettepaneku eesmärk oli ilmselt nimetatud ettevõtete vabastamine dumpinguvastasest tollimaksust, mida rakendatakse ühendusse eksporditavate toodetele, mille hinnad on nende tavaväärtusest oluliselt madalamad.
Kas vastab tõele, et see ettepanek saavutas suure toetuse ning komisjon teeb selles küsimuses ametliku otsuse pärast 5. detsembrit?
Kuidas vastate neile, kes näevad selles meetmes rahalist toetust tootmise ümberpaigutamiseks? Kas ei ole selline käik täiesti vastuolus täna arutatavate komisjoni teatise lõigetega, seal hulgas alljärgnevaga:
Hiljutised uuringud näitavad, et Euroopa Liidu kodanike peamiseks mureks on Euroopa Liidu sotsiaalne mõõde üleilmastumise kontekstis, eelkõige töökohad ja hirm töötuse ees. Või samuti: "Üldise konkurentsivõime meetmeid käsitlev kava annab panuse kestvasse majanduskasvu ja töökohtade loomisesse kodumaal”.
(FR) Miks ei olnud teie esitluses, komisjoni teatises 2008. aasta õigusloomeprogrammi kohta ega muudes seotud projektides mainitud olulisi poliitilisi küsimusi, nagu tööhõive edendamine ELis, tööstuspoliitika ning veel üldisemalt, praegusest üleilmastumise nähtusest tulenev kasu ühendusele?
Lõpetuseks, kas vastab tõele, et nähes ette suurt segadust, mida see teema parlamendi ja nõukogu hääletusel võib tekitada, kavatsete te seadusandjatest mööda minna, valides selle asemel suunised?
Ma usun, et meie fraktsioon ei ole siin ainus, kes ootab teilt nendele küsimustele selgeid vastuseid; kui me neid ei saa, siis peab igaüks meist kaaluma kõige asjakohasemat reaktsiooni. Kui teile meeldis viis, kuidas täiskogus ühendati jõud võitluseks Bolkesteini direktiivi vastu, siis naudite kindlasti Mandelsoni määruse tekitatavat protestikisa.
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - Härra president, teie loal alustaksin oma kõnet iiri keeles.
(GA) Ma nõustun komisjoni kavandatud õigusloome- ja tööprogrammiga. Komisjon püüab eelkõige toetada töökohtade loomist ja arengut Euroopas, aidata ELi võitluses kliimamuutuse probleemiga, saavutada ühist rändepoliitikat, tekitada ELi kodanikes uhkustunnet oma elukoha üle ning kindlustada, et EL käitub kogu maailmas hea jõuna.
Muidugimõista on üleilmastumise küsimus teema, millele meil ei tule keskenduda mitte üksnes lühiajaliselt aastal 2008, vaid mitme järjestikuse aasta vältel ja omalt poolt tervitan eelkõige komisjoni algatusi, mis valmistavad Euroopat ette üleilmastumise positiivsete ja negatiivsete mõjude ja tagajärgedega toimetulemiseks.
Kõikjal maailmas võib näha ohtu demokraatiale ja meie elluviidavad meetmed peavad tagama, et me mitte ainult ei anna hädasolijaile toetust ja abi, vaid edendaksime ka demokraatia ja õigusriigi väärtusi ning võimude lahususe põhimõtet. Viimastel nädalatel oleme näinud, kuidas Pakistanis, Gruusias ja muudes maailma piirkondades tekivad demokraatlikule valitsemisele uued vastupanuvormid, uued ohud ajakirjandusvabadusele ja mis veelgi tähtsam, nendes süsteemides surutakse maha inimeste tahe olla kuulda võetud ja tunnustatud.
Jätkuv kriisiolukord maailmas, eelkõige arenguriikides seoses AIDSi ja HIV levikuga, nõuab üha enam leidlikkust ja uusi lahendusi, kuidas kõige paremini kõnealuseid piirkondi puudutavate probleemidega toime tulla.
Vaadates tulevikku, eriti lähemasse tulevikku, teeb mulle muret eelkõige üks küsimus ja see on maksustamise küsimus Euroopa Liidus. Paljud meist on tõsiselt mures komisjonist tulevate ettepanekute pärast, mis puudutavad äriühingute tulumaksu, konsolideeritud ühtset tulumaksubaasi ning eriti mõne voliniku järeleandmatut soovi suruda läbi ettepanekuid, mille läbiviimiseks komisjon ei oma meie arvates - minu ja teiste arvates siin täiskogul - mitte mingisugust õiguslikku alust.
Mul on hea meel, et Lissaboni reformilepingu kohaselt nõuavad maksustamise küsimused siiski ühehäälset otsust. Mul on hea meel, et mingisuguseid muudatusi ei saa teha, ilma et 27 liikmesriigi valitsused sellega nõustuksid.
Euroopas on tähtis tagada konkurentsi olemasolu mitte ainult majanduse ja keskkonna, vaid ka maksustamise seisukohast. Maksukonkurents on tervistav ja me vajame kinnitust selle kohta, et esitatavad ettepanekud ei kahjustaks majanduskasvu ja suurenevat tööhõivet, mis on Euroopa rahvastele väga vajalik. Vaadates Ameerikat, on isegi seal osariikide vahel maksukonkurents ja see tundub hästi toimivat.
Viimane asi, mida ma tahaksin rõhutada, on tulevikku ja edasiminekut silmas pidades see, et Euroopa rahvad ei oota meilt rohkem bürokraatiat, nad ei oota meilt rohkem määrusi. Nad tahavad visiooni ja kiiret reageerimist tõelistele probleemidele, millega nad igapäevaselt kokku puutuvad, mitte mingeid iidseid abstraktseid ideoloogiaid, mis jäävad nüüd loodetavasti minevikku.
Jens-Peter Bonde
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (DA) Härra president, täna toimuvad Taanis valimised. Ma loodan, et uues Taani parlamendis on liikmed, kes võtavad vaevaks komisjoni iga-aastaseid programme ja ELi õigusloomega seotud ettepanekuid lugeda ning neid arvesse võtta. Sest see on EL, kes määrab kindlaks meie seadused, ning on kurb kogeda valimisvõitlust, kus lihtsalt ei arutleta õigusloome üle. Taanis, vastupidiselt, on toimunud arutelud munitsipaal- ja regionaalküsimustes, nagu näiteks toitlustamine lasteaedades, haridus ja haiglad. Taani panust ELi õigusloomeprotsessi ei ole valitud rahvaesindajate seas arutatud; demokraatia valitsemise vormina on kokku kuivamas.
Ideaalis peaks komisjoni iga-aastast programmi arvestatama kõikide riikide parlamentide kõikides spetsialistide komisjonides ning sellega seoses peaksid kõik pooled võtma seisukoha, mida peaks otsustama ELi tasandil ja mis peaks jääma riikide pädevuse alla. Läheduse ja vajalikkuse juhtimisseadmeid, või kasutades eurokeelt, subsidiaarsust ja proportsionaalsust peaks arutama riikide parlamentides kõigepealt seoses iga-aastase programmiga, sellest tulenevalt siis, kui komisjon esitab erinevaid õigusloomega seotud ettepanekuid. See võiks ühendada riikide parlamente ELiga ja kaasata kodanikke enne, kui nad saavad dekreedi Brüsselist, mis on lubanud järgida riikide parlamentide nõuandeid, mida juhtub siiski harva. Riikide parlamendid magavad töö juures ja see on masendav neile, kes parlamentide eest võitlevad, aga on hea meel näha korraga nii palju volinikke.
Frank Vanhecke
Härra president, siin esitatud tööprogramm näitab täpselt kui lihtsalt suhtub ametlik Euroopa üliolulisse terminisse "subsidiaarsus”.
Komisjon eeldab seega, jätkates kooskõlas härra Frattini varasemate algatustega, kindlat jurisdiktsiooni tööjõurände õigusliku aspekti üle, samal ajal kui minu silmis on see ainuüksi liikmesriikide pädevuses.
Komisjon avaldab Euroopa kodanikele survet minu silmis väga vaieldava vastusega demograafilisele väljakutsele - massiline töötajate sisseränne väljastpoolt Euroopat -, millel puudub igasugune demokraatlik toetus või meie oma Euroopa kodanike nõusolek.
Lubage mul väga selgelt väljenduda: isegi seaduslik uus sisserändelaine, koos jätkurände ja nn perede taasühinemisega kaasnevaga, muudab käesolevad ja juba väga tõsised integratsiooni probleemid veel suuremaks, rääkimata ajude äravoolust, mida me päritolumaade puhul kahjuks praegu häbitult lubame.
See on ajal, ja ma tahan seda rõhutada, mil Euroopas elab juba miljoneid ja miljoneid väljastpoolt Euroopat saabunud endisi sisserändajaid, mõned neist kolmas või isegi neljas põlvkond, kes on endiselt töötud ja on end vaevu harinud tasemeni, kus neid saab integreerida, veel enam sarnaseks muuta - töölisklass sotsiaalsete tagatiste alusel.
On tähelepanuväärne, et komisjon on samuti enda peale võtnud liikmesriikide hariduspoliitikasse süvenemise. Teatisest "Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”, millele tööprogrammis viidatakse, avaldub tegelikult, et komisjon hakkab uurima, kuidas koolid saaksid kõige paremini anda oma õpilastele võtmeoskusi, aidata neil kujuneda vastutustundlikeks kodanikeks koos põhiliste euroopalike väärtustega. Ma kujutlen: kas valgustatud Euroopa ametnikud hakkavad meile tulevikus ütlema, mida peame mõtlema ja kuidas käituma? Kas suur vend Euroopa on juba käeulatuses?
Komisjon väidab, et asetab oma Euroopa kodanikud esikohale, kuid reaalsuses on tihti valmis käituma nagu keiser või keizer-koster - pahandatud õpetaja viibutava sõrme ja vangutava peaga. Härra Barroso käis sel aastal isiklikult Hollandis, et öelda: aitab nüüd sellest, ärge referendumi pärast muretsege, teil on viimane aeg võtta vastu Euroopa põhiseaduse lepingu põhialused.
Sel viisil pingutavad need samad suured Euroopa demokraadid kindlustamaks, et meie kodanikel ei oleks võimalust avaldada oma arvamust ei pseudo-põhiseaduse ega Türgi võimaliku liitu vastuvõtmise suhtes. Mis puudutab minu koduriiki, siis on härra Barroso koos teiste Euroopa juhtivate ametnikega rõõmuga valmis tulema ja õpetama, kuidas lahendada probleeme Flandria ja Valloonia vahel, vaevumata isegi välja uurima, mis seal toimub.
Lõpetuseks ütlen, ja ma kardan, et see ei ole esimene ega ka mitte viimane kord siin istungisaalis, et ametlik Euroopa ilmselt ei hoolitse demokraatia ega subsidiaarsuse eest, samuti ei taga see Euroopa ja liikmesriikide vahel selget ja täpset võimusüsteemi. Sel põhjusel ei üllata mind, et see nn reformileping on mõnedele kosmeetilistele parandustele vaatamata eelmise põhiseaduse lepinguga identne ning on seega ainult maskeeritud versioon täiesti loetamatust, tumedast ja looritatud dokumendist, mis muudab kodanike poolt kontrollitava demokraatia normaalse toimimise täiesti võimatuks.
Hans-Peter Martin
(DE) Härra president, o sonho europeo, Euroopa unistus, der Europäische Traum! Ma arvan, et suurem osa eurooplastest omab sellest üsna selget ettekujutust ning on üldiselt üksmeelne selle suhtes, milline see olema peaks. Miks sel juhul suhtutakse komisjoni nii paljudes riikides usaldamatusega? Te ütlete, et see on seotud teabevahetusega. Paljud kodanikud, isegi need, kes peavad neid probleeme mööduvateks, ütlevad siiski: ei, see on seotud kindlate projektidega ja Lissaboni strateegiaga ning selle ilmse ebaõnnestumisega kuni praeguse ajani.
Härra Swoboda sõnul puudub sotsiaalne mõõde, ja ma pean tunnistama, et selles küsimuses on tal õigus. Härra Duff on siiski samal ajal öelnud, et sotsiaalne mõõde peab põhiseaduse lepingus - vabandust, te nimetate seda reformilepinguks - olema keskpunktis. See on kõik väga tore, aga kus seal selle kohta midagi räägitakse? Millises vormis on see leping tegelikult loetav ja kus seal räägitakse põhilistest demokraatia põhimõtetest, nagu näiteks võimude lahusus? Kui te tegelikult tegite seda, mida lubasite ja mida ilmselt kavatsete, nimelt edastada sõnumit tõhusalt ja rakendada oma kavatsusi kindlate andmetega tõendatavalt, siis ei muutu teabevahetus nii suureks probleemiks.
Euroopa Kontrollikoja president pakkus teile eile õhtul väga selget algust. Ta nimetas esimest korda väga täpse numbri: üksnes struktuurifondidest on valesti välja makstud 4 miljardit eurot. Lubage tsiteerida: "Kõige sagedasemad vead olid ebasobivad investeeringu-taotlused, pakkumistoimingute ebaõnnestunud läbiviimine, samuti tõendite puudumine, mis toetaksid üldkulude või personalikulude arvestamist. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid liikmesriikides üldiselt ebatõhusad või keskmiselt tõhusad ja komisjon säilitab ainult mõõdukalt tõhusa järelevalve nende funktsioneerimise üle.”
Te peate tegutsema! Palun ärge püüdke parandada teabevahetust selle kohta, mida te ei tee! See läheb paratamatult valesti.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud parlamendi president, tänan kõiki fraktsioone huvitavate ja väljakutsuvate tähelepanekute eest. Tahaksin kõigepealt vastata mõnele küsimusele täpsemalt ja jätkata siis üldiste kommentaaridega.
Ma tahaksin tänada härra Nassauerit meie prioriteetide toetamise eest. Mis puutub põhiküsimusse, subsidiaarsuse põhimõttesse, millest härra Nassauer rääkis, lubage mul märkida, et me oleme tema poolt esiletõstetud eesmärgile sama pühendunud kui ta ise, ehk täpsemalt - eesmärgile luua Euroopas uus subsidiaarsuskultuur ja olla eeskujuks. Ma olen sellele tõepoolest pühendunud. Ma ei eelda, et me oleksime täiuslikud. Mõnikord on raske muuta juurdunud tavasid, kuid me liigume õiges suunas. Kui ka tehakse vigu, mis mõnikord juhtub, me püüame neid parandada. Hiljuti mainitud Apfelwein on selles osas hea näide ja me peaksime omaks võtma, et vahel ei ole võimalik vastuvõetavate õigusaktide kõiki tagajärgi ette näha.
Tahan teile kinnitada, et nii mina kui minu siinviibivad kolleegid oleme pühendunud subsidiaarsuse põhimõttele. Me püüame praegu kõikides oma algatustes järgida, et konkreetne õigusloomeline algatus - mõju hindamine ja ettepanekute kvaliteet - oleks paigas.
Tahaksin esile tõsta, et 26 strateegilisest algatusest, mida ma välja kuulutasin, on ainult 8 õigusloomelise iseloomuga, 61 prioriteetsest algatusest on seda ainult 28, nii et 87 algatusest kokku on ainult 36 õigusloomelise iseloomuga. Lisaks sellele võtame me 30 ettepanekut tagasi.
Rääkides uuest subsidiaarsuskultuurist, tahan ma öelda, et vajan teie abi kodanikele selgitamisel, et selle eesmärk on Euroopa Liitu tugevdada, mitte nõrgendada, muuta tema institutsioonid demokraatlikumaks ja suurendada nende aruandekohustust ning mitte järele anda neile, kes Euroopat ja Euroopa Liitu populistlikult ja demagoogiliselt ründavad. See ei ole minu arusaam subsidiaarsuse põhimõttest. Mõnes liikmesriigis öeldakse vahel, et komisjon või Euroopa Parlament ei tohiks subsidiaarsuse põhimõtet arvestades niisuguseid programme esitada, kuna see subsidiaarsuse põhimõttega vastuolus. Kui nad ei soovi Euroopa Liidu tegutsemist küsimustes, kus oleks vaja otsustada Euroopa tasandil, siis ma usun, et just see ei ole kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Toon teile hiljutise näite. Nagu te teate, võtsime me märtsikuus Euroopa Ülemkogus vastu mõned väga olulised ideed energia ja keskkonna küsimustes, nimelt kuidas kaitsta ennast kliimamuutuse vastu. Me võtsime näiteks vastu üldised omandisuhete eraldamise põhimõtted. See oli Euroopa Ülemkogu otsus. Siiski olen ma mõnes liikmesriigis kuulnud kommentaare, et komisjon ei peaks omandisuhete eraldamist nõudma, kuna see on subsidiaarsuse põhimõttega vastuolus. Ma pean ütlema, et ei ole sellega nõus. Tegelikult on see vastuseis tõelise energia siseturu loomise ja kliimamuutuse vastase jõulise poliitika olulisele arendamisele Euroopas. See ei ole kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.
Selles osas me vajame teie abi. Me vajame teie abi, et selgitada, millal on vaja Euroopa tasandil tegutsemist ja teie kriitikat, kui te leiate, et seda ei ole vaja, nii et me saaksime osa õigusaktidest vajadusel loobuda.
Ma tulen hiljem tagasi härra Swoboda märkuse juurde teabevahetuspoliitika kohta, aga ma usun, et tal on õigus. Me tegutseme selle nimel koos asepresident Wallströmi ja kogu volinike kolleegiumiga juba praegu. Kuid meie põhimõte on partnerlused. Olgem ausad, me ei suudaks kõike üksinda ära teha. Ma mõtlen meie all Euroopa institutsioone - komisjoni ja Euroopa Parlamenti. Me vajame kõikide tasandite, nii riiklike kui piirkondlike tasandite, juhtide aktiivset osalemist. See on subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast oluline. Näiteks on äärmiselt suur roll Saksamaa liidumaadel ja valdaval osal meie liikmesriikide piirkondadest ning mina ja minu kolleegid oleme käinud tegemas selgitustööd riigiparlamentides ja mõnikord ka eri piirkondades kõikjal Euroopas. Ma käisin hiljuti Poolas, kus ma ütlesin selgelt, et Euroopa ei ole mitte nemad kusagil Brüsselis või Strasbourgis, Euroopa oleme meie kõik, kogu Euroopas, see on meie ühine vastutus. Ma rõhutan Veel kord, kui te tahate kodanikke Euroopa idee suhtes motiveerida, tuleb paradigmat muuta, tuleb neid prioriteete nendega jagada, mitte mõelda ametnikest Brüsselis või Strasbourgis, kes muudele kodanikele ette kirjutavad, mida tohib ja mida ei tohi teha.
Oleme siin maininud sotsiaalset mõõdet. Mul ei ole mõistagi võimalik valgustada selle kõiki aspekte. Tahaksin siiski lisada, et meie programmis on selles valdkonnas palju nii õigusloomelise kui ka mitte õigusloomelise iseloomuga algatusi. Me tahame eelkõige viia lõpule Euroopa ühiskonna sotsiaalse tegelikkuse hindamise, et saada ettekujutus, kuidas 21. sajandi Euroopas edendada võimalusi, juurdepääsu ja solidaarsust. See tasandab teed uuele sotsiaalmeetmete kavale ja loob raamistiku dünaamilisele ja ajakohasele lähenemisviisile Euroopa Liidu poliitika elluviimiseks kaasaegses Euroopa ühiskonnas.
Komisjon teeb ettepaneku muuta Euroopa töönõukogude direktiivi, et need ümberkorraldusteks ette valmistada. Veel üks õigusakt käsitleb rasedate olukorda ja selle eesmärk on täiustada olemasolevaid emaduse kaitsmise sätteid, et töö-, era- ja pereelu paremini kokku sobitada.
Üks algatus puudutab avatud kooskõlastusmeetodi süvendamist sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkondades. Sellega käib kaasas soovitus tööturult kõige enam kõrvale tõrjutud inimeste aktiivse kaasamise kohta, mis keskendub kolmele sambale - töövõimalused ja kutseõpe, sissetulekutoetus ning parem juurdepääs kvaliteetteenustele. Kõik need algatused viiakse läbi üldise Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kontekstis.
Komisjon võtab vastu ka teatise muutuste prognoosimise ja juhtimise kohta, käivitades ettevõtete ümberkorralduste prognoosimise osas Euroopa tööturu osapooltega peetavate läbirääkimiste teise etapi. Need on ainult mõned näited meie pühendumisest Euroopa sotsiaalmeetmete kavale.
Härra Duff, mõistetavalt jagan ma täielikult teie seisukohta, et lepingu jõustamine on esmatähtis, samuti leian ma, et Euroopa sotsiaalset ja kultuurilist mõõdet tuleks rohkem esile tuua. Ma teen kõik endast sõltuva, et selgitada, et me vajame Euroopas tugevat siseturgu, aga Euroopa on midagi enamat kui turg ning ma arvan, et te nõustute, et see on ka ühine eesmärk.
Mis puudutab president Sarkozy ettepanekut tarkade meeste klubi kohta, mille suhtes te minu arvamust küsisite, siis komisjon arutas seda küsimust. Loomulikult oleme me iga algatuse poolt, mis soodustab arutelusid ja järelemõtlemist Euroopa tuleviku üle. Tõeliste demokraatidena me armastame arutelusid. Võib-olla pingutame me üle, aga me armastame arutleda, meile meeldivad ideed ja mõttevahetus. Seega ma arvan, et president Sarkozy algatust tuleks näha ühe osana taoliste arutelude ja mõttetegevuse edendamisest. Komisjoni huvides on siiski kindlaks teha, et see algatus, juhul kui Euroopa Ülemkogu selle heaks kiidab, ei kahjusta meie jõupingutusi arendada edasi Lissaboni lepinguga saavutatud edu ja veelgi enam, et see ei kahjustaks lepingu ratifitseerimist.
See peab olema selgeks tehtud. Sellepärast on meie arvamus, et kõnealune töörühm, kui Euroopa Ülemkogu selle heaks kiidab, ei algataks uut institutsioonilist arutelu. Ma arvan, et see ei oleks arukas ning seega ma palun tarkadel meestel (ja loodetavasti ka naistel!) olla piisavalt targad ja mitte avada uut institutsioonilist arutelu, vaid keskenduda pigem tulevikuvisioonile Euroopast 20 või 30 aasta pärast. See on väga tähtis ja miks mitte pidada selle üle head arutelu?
Me ei tohiks laskuda ka negatiivsetesse aruteludesse Euroopa piiride geograafiliste piirangute üle. See võib olla lahkarvamusi tekitav ning ei tohiks kahjustada Euroopa tasandil käimasolevaid protsesse nagu eelarve läbivaatamine ja laienemisläbirääkimiste normaalne kulg. See on oluline institutsioonide kaitsmise seisukohalt. Meil on käimas igasuguseid arutelusid, kuid olgem ausad, meil on institutsioonid. Meil on Euroopa Parlament, komisjon, Euroopa Ülemkogu ja lõppkokkuvõttes on institutsioonid vastutavad, mitte "targad mehed” või "nutikad noored” nagu me võib-olla eelistame öelda, kuid nad võivad meie arutelusid stimuleerida.
Ühtlasi tuleks niisuguse töörühma raporti ajastamist meie arvates hoolikalt kaaluda. Selleks on ehk kohane 2009. aasta lõpp.
komisjoni president. (FR) - Härra Jonckheer, tänan kommentaaride eest, eriti seoses ühenduse meetodi ja fraktsiooni Vets/ALE toetusega sellele. Me oleme selle suhtes väga tähelepanelikud. Te märkasite kahtlemata, et reformilepingu - Lissaboni leping - arutamise ajal tehti katseid ühenduse protsessi nõrgestada. Komisjonil õnnestus tulemuslikus koostöös parlamendiga vältida kõike, mis võiks ühenduse süsteemi põhimõtetele väljakutse esitada.
Ütlesite, et 2007 on olnud suurele üritusele, nimelt võitlusele kliimamuutuse vastu, tähtis aasta, ning meie komisjonis ja ELis oleme uhked, et oleme saanud sellele kaasa aidata. Tõesti, komisjoni roheline raamat kindlustas aluse sellele kokkuleppele, milleni jõuti märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul. Euroopa Liit võib algatuse üle uhke olla ja ta kavatseb jõupingutusi jätkata, eriti seoses eeloleva Bali konverentsiga ning hiljuti toimunud ja otsustavateks osutunud sündmuste kiiluvees, nagu kõrgetasemeline kohtumine New Yorgis ja G8 Heiligendammis. Tegutsetakse, pidades silmas uue protsessi algatamist, mis viib loodetavasti 2009. aasta Kopenhaageni kohtumise ajaks Kyoto-järgse režiimi loomiseni aastani 2012. See on tõesti ambitsioonikas eesmärk. Nii või teisiti, me oleme teadlikud tõsiasjast, et peame oma partnereid selles suunas motiveerima.
Tulles rände teema juurde, ütlete, et Euroopa Liit peaks saama Nobeli rahupreemia. Euroopa Liitu võiks samamoodi tunnustada ka tegevuse eest teistes valdkondades. Ma leian, et Euroopa Liit on kaua aega Nobeli rahupreemiat väärinud, sest kui tuleb kõne alla maailma rahukogemus, on vähesed piirkonnad enam pädevad kui Euroopa Ühendus, praegune Euroopa Liit. Lubage tuua üks näide. Sel kuul sõidan Singapuri ASEANi tippkohtumisele ja see assotsiatsioon kutsus mind seetõttu, et otsib inspiratsiooni, toetudes meie piirkondliku integratsiooni kogemusele, et töötada rahu, majanduskasvu ja sotsiaalse arengu hüvanguks. Peaksime tundma uhkust, et oleme maailmas teistele eeskujuks ning me peame selle nimel lakkamatult töötama.
Rände teemal soovin vastata mitmetele küsimustele, mida parlamendiliikmed on esitanud. Ma olen seda korduvalt öelnud ning ütlen siin uuesti: minu meelest on 27 rändepoliitikat Euroopas absurd. Meil on ühendatud ala ning peab seega olema ühine lähenemisviis. Olgem ausad: mõned liikmesriigid on selle vastu. Me jääme siiski endale kindlaks, sest integreeritud alal on suurem tõenäosus seista silmitsi probleemidega, millega Itaalia on hiljuti pidanud silmitsi seisma, kaasa arvatud teatud Rumeenia kodanike poolt tekitatud probleemid. Tõde on, et vajame Euroopasse suuremat, mitte väiksemat sisserännet.
Seetõttu vajame vastutustundlikku sisserändepoliitikat, mis põhineks kahel aspektil. Esiteks peame olema resoluutsed turvalisuse teemal, võideldes avalikult igasuguse ekspluateerimisega töökohtades ning kaotades ebaseadusliku tööturu. Sel põhjusel toetame täielikult asepresident Frattini algatust võtta vastu direktiiv, mis muudaks kuriteoks ELi territooriumil ebaseaduslikult viibiva inimese töölevõtmise, direktiivi eesmärgiks on ära hoida selliste töötajate ärakasutamist ning purustada sellega seotud kuritegelikud võrgustikud. Me peame tõsiselt suhtuma ebaseaduslikku sisserändesse ja tegevustesse, mis varjavad kindlaid võrgustikke, mis on tihti kuritegelikud jõugud, sest need rühmitused ei ole seotud mitte ainult ebaseadusliku sisserändega, vaid ka uimasti- ja inimkaubanduse ning teiste organiseeritud kuritegevuse liikidega.
Samal ajal peame vastu võtma avatud, suuremeelse ja ühendatud lähenemisviisi probleemile, kuidas integreerida kõigepealt ühenduse kodanikke ja seejärel üldisemalt neid, kes kuuluvad erinevatesse ümberasujate rühmadesse. Meil peab olema julgust öelda, et see on ülesanne, mida tuleb jagada. Euroopa institutsioonide roll on paika panna alusstruktuur, kuid kui asi läheb praktiliseks, kes hakkab kohapealse integratsiooniprotsessi eest hoolitsema? Mitte Euroopa Parlament ega komisjon, vaid riikide valitsused, piirkonnad, kohalikud asutused, valitsusvälised organisatsioonid, mõnikord isegi kirikud, tõesti kõik, kes on koha peal ja kelle ülesanne on integratsiooni soodustada. Kõik see on suur väljakutse.
Te mainisite Kofi Annani. Ma olen temaga mitmel puhul seda teemat arutanud. Kui on valdkond, mis on ülemaailmses kavas nõrgalt reguleeritud, siis on see ränne. Me oleme tõesti maailmakaubanduse ja keskkonna jaoks maha märkinud teatud organisatoorsed põhimõtted. Hämmastav on märkida, et ränne, mis on maailma jaoks üks suuremaid väljakutseid, on ala, kus jääb puudu rahvusvahelisest organiseeritusest. Ma toetan teie ettepanekut, et me Euroopa Liidus - eriti seetõttu, et oleme eriline juhtum, mis puudutab integratsiooni ja liikumisvabadust - peame teatud põhimõtete edendamisel kahekordseid jõupingutusi tegema, sest Euroopa ja laiem maailm seisab silmitsi ksenofoobia, populistlike liikumiste ja mineviku negatiivsete jõududega, kes on vastu nendele põhimõtetele - nimelt humanism ja külalislahkus -, mida meie alal hoiame. Me peame äärmuslikest positsioonidest hoiduma ning töötama ratsionaalse, õiglase ja edasiviiva lähenemisviisi suunas.
(Aplaus)
Härra Wurtz, te küsisite mitmeid küsimusi kaubanduse kaitsevahendite kohta. Ma viitasin kõigepealt neile vahenditele oma kõnes, öeldes, et me tutvustame mitmeid selle ala algatusi üsna varsti. Lubage öelda, et me toetame väga tõhusate mehhanismide loomist kaubandushuvide kaitseks ja ebaausa tegevuse vastase kaitse kindlustamist. Sel põhjusel otsime praegu mitmeid võimalusi vahendite veel tõhusamaks muutmiseks. Veel enam, me teeme seda läbipaistval viisil. Hiljuti leidis aset laiaulatuslik konsulteerimine, mis keskendus selle kindlustamisele, et meie ettevõtted, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, oleksid rahvusvahelise konkurentsiga hakkama saamiseks paremini varustatud. Me kavatseme asjakohased otsused vastu võtta detsembris.
Peaks olema laialt tuntud fakt, et Euroopa ettevõtted on kõige rahvusvahelisemad maailmas. Euroopa tootmis- ja turustusahelad laiuvad igal pool maailmas ega ole piiratud ainult liikmesriikidega. Me usume, et niisugune äriline kohalolu rahvusvahelisel turul on Euroopa konkurentsivõime, majanduskasvu ja töökohtade allikas. Ma võin kinnitada, et meil ei ole kavas auhinnata ega doteerida neid Euroopa ettevõtteid, kes otsustavad oma tegevuse kolmandatesse riikidesse ümber paigutada või viivad sinna osa tootmisest. Kuigi, ma olen täiesti aus, öeldes, et me ei sanktsioneeri ega karista neid Euroopa ettevõtteid, kes on kõige globaalsemad ja konkurentsivõimelisemad maailmas. Me vajame seetõttu kaubanduskaitse vahendeid, mis on kindlad ja läbipaistvad. Vaatame oma vahendid üle, et kasutusele võtta tugevamad meetmed - meie kavatsus ei ole tõesti kunagi neid nõrgendada - rakendades neid vastavalt uutele üleilmastumise oludele.
Ma ei kavatse üleilmastumise teemal rohkem peatuda. Homme arutame dokumenti, mida me esitlesime viimasele Euroopa Ülemkogule ja ühendusele laiemalt ja mis käsitleb Euroopale lisandväärtuse loomist ning üleilmastumise vormimise parima tulemuse saavutamise vahendeid. Me oleme väga teadlikud vajadusest kaitsta Euroopa huvisid kogu maailmas, kaitsta oma huvisid ilma protektsionismi sulgumata, mõista ja julgeda öelda Euroopa inimestele, et kui me oma uksed sulgeme, oleme esimesed, kes selle pärast kannatavad. See ei ole kerge, aga seda peab tegema. Euroopa on maailma suurim eksportija. See saab olema ennasthävitav ja meie huvide vastane suund, kui me valime protektsionismi tee. Oluline on välja mõelda, kuidas hoida uksed avali, olemata naiivne, kuidas säilitada ja isegi laiendada üleilmsete turgude lahtiolekut, samas kaitstes oma huve, sealjuures arvestades meie tööhõivesektori probleeme.
komisjoni president. - Härra Crowley, tänan teid toetuse eest meie üldisele programmile. Lubage mul selle konkreetse punkti kohta, mis teile muret teeb, selgitada maksustamise alaseid algatusi.
Nagu te teate, on komisjon juba mõnda aega tegelenud üldise konsolideeritud maksubaasi probleemidega. See on väga keeruline valdkond ja liikmesriikide seisukohad on selles küsimuses väga erinevad. Ma tean, et see teema on delikaatne Iirimaal, samuti teistes liikmesriikides. Tavaliselt viib komisjon läbi mõju hindamise, et enne ametlike ettepanekute tegemist probleeme analüüsida ja näha, missugune on võimalike eri lahenduste eeldatav mõju. Kõik teavad seda ja on täiesti asjakohane, et komisjon seda 2008. aasta tööprogrammis kajastab.
Aga ma olen teiega nõus, et mis tahes õigusaktide vastuvõtmisel maksustamise küsimustes on ühehäälsus reformilepingus reegliks. Seega ma arvan, et teie muret on arvesse võetud.
Ma usun, et olen kommenteerinud enamikku teie huvitavatest märkustest. Aga ma koondasin enam tähelepanu kõige poleemilisematele küsimustele. Tahaksin veel lisada, et me võime siin näha Euroopa seisukohalt teatud konsensust. Ma usun, et see konsensus institutsioonide vahel on tugevam, kuigi parteid on neile omaselt mõneti lahkarvamusel, ja ma loodan, et see konsensus on tugevam ka meie väga mitmepalgelise liidu erinevate osade vahel.
Minu meelest ei ole see vähima ühisnimetajaga konsensus. See tuleneb kolmest tegurist. Esiteks on paljusid praegusel ajal meie ees seisvaid probleeme väga raske ületada. Kliimamuutus, rändeprobleemid ja vaesuse oht kogu maailmas, need kõik on selged probleemid. Pole tähtis, kas te olete vasaktiivas, paremal või tsentris, kas te olete Euroopa põhja või lõunaosast, vanast või uuest, väikesest või suurest liikmesriigist, need on ühised probleemid, mida me saame ainult koos lahendada.
Teiseks peab saama üha selgemaks, et Euroopa Liit on nende küsimuste lahendamise keskmes. Üksikute liikmesriikide tegevus saab küll teatud määral edasi viia, aga saab järjest selgemaks, et Euroopa mõõde on asendamatu.
Me peame muidugi jälgima, mis on Euroopa mõõtme rakendamiseks kohane tase - subsidiaarsuse põhimõtte küsimus, mille mõned teie hulgast tõstatasid - kuid ma usun, et me oleme üksmeelel, et ka kõige suuremad liikmesriigid ei suuda üksi nende väljakutsetega toime tulla ja meil on vaja võtta üleeuroopalisi kohustusi.
Lõpuks ma usun, et need jõupingutused, mis kõik institutsioonid on dialoogi ja koostöö arendamiseks teinud, on hakanud vilja kandma. Me raiskame vähem energiat üksteisega võistlemiseks ja keskendume rohkem sellele, kuidas oma kodanikke teenida, pannes alati rõhku just kodanike huvidele. Tugev liit, jah, kuid tugev mitte selleks, et institutsioonid oleks tugevad, vaid et anda meie kodanikele konkreetseid tulemusi - see on meie programm. Ma usun, et nüüd, 50 aastat hiljem, on meie unikaalse liidu loonud esiisade geniaalne idee sama tugev kui varem.
Ma ootan väga tihedat koostööd parlamendiga, kui me hakkame siin kogunenud ettepanekuid ellu viima, analüüsime konkreetseid meetmeid ja töötame edaspidiseks välja uue tegevuskava.
Omalt poolt kinnitan teile koos volinike kolleegiumiga, et me tahame töötada lojaalselt ja dünaamiliselt koos parlamendiga.
(Aplaus)
Majanduskasv ja töökohad
Piia-Noora Kauppi
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, ma tahaksin rääkida komisjoni töökava majanduse aspektist, mitte ainult sellepärast, et see on majandus- ja rahanduskomisjoni tegevusvaldkond, vaid ka sellepärast, et see on äärmiselt oluline Lissaboni strateegia elluviimiseks.
Komisjon peab olema jätkuvalt aktiivne finantsteenuste ühtse turu kujundamisel. See on väga aktuaalne. Esiteks, äsjased finantsvapustused näitasid, kui tähtis on tugev finantsreguleerimine. Teiseks, finantsmaailm on üha enam läbi põimunud. Me peame lähenema oma põhilistele liitlastele ülemeremaadest. Transatlantilise turu algatused käivitasid väga tähtsa protsessi, mis on kapitaliturgude jaoks eriti oluline.
Mõned aastad tagasi käivitati edukalt teedrajava tähtsusega õigusloomeprotsess, Lamfalussy menetlus. See on ELis esimene katse liikuda laialdasemalt teisese õiguse juurde. Kuigi esimesed selle menetlusega seotud kogemused on positiivsed, on tähtis jätkata institutsioonidevahelise usalduse loomist. Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelised töösuhted on selle protsessi seisukohalt väga olulised.
Mis puutub selle elluviimisse, siis Lamfalussy menetlus on tugev protsess, mida sidusrühmad tervitavad. See on veel algstaadiumis ja areneb pidevalt. Seetõttu ei ole seda praeguses arengufaasis vaja veel põhjalikult parandada, mida ei soovi ka enamik sidusrühmadest. Pigem tuleks seda eesmärgipäraselt kohendada, eelkõige 3. tasandi komisjonidel, kes saavad asja rahvusvahelise koostöö osas väga palju paremaks muuta ja selgitada.
Lõpetuseks tahaksin öelda maksude kohta, et komisjon peab siin säilitama oma aktiivse positsiooni. Kuigi maksustamise valdkond võib näida keeruline ja me kõik teame, et see nõuab ühehäälsust, peame julgema siiski ka selles valdkonnas algatusi välja tuua.
Heaks uuenduseks on tõhus koostöö ning tähtsad on ka muud komisjoni töökavas maksustamise valdkonna kohta käivad punktid.
Harlem Désir
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Austatud parlamendi president ja komisjoni president, ma usun, et Euroopa rahvastel on Euroopa integratsiooni sotsiaalse mõõtme suhtes kõrged ootused ning selle sotsiaalse samba tugevdamine on komisjoni strateegias nõrk, et mitte öelda puuduv osa.
Me peame lõpetama majanduskasvu strateegia, ühisturu loomise ning sotsiaalse samba tugevdamise omavahelise vastandamise. See on võtmetegur Euroopa rahvaste toetamiseks, samuti väga oluline tingimus Lissaboni strateegia õnnestumiseks ja Euroopa Liidu konkurentsivõime ja majandusliku tõhususe tugevdamiseks.
Selles suhtes on rabav kontrast teadlikkusega kliimamuutuse esitatud väljakutsetest, mis pärineb eelmise aasta kevade tippkohtumiselt, ning tõepoolest, komisjoni töökavas kavandatud prioriteedid sisaldavad sellest rohkem kui ühe jälje. Me oleme kaugel samasuguse entusiasmi näitamisest, mis puudutab sotsiaalse kaasatuse esitatud väljakutsete vastuvõtmist ja vajadust luua Euroopa, mis töötaks kõigi heaks, Euroopa, mis on võimeline looma mitte ainult rohkem, vaid ka paremaid töökohti.
Kavatsuse deklaratsioone ja mitmeid viiteid on siin ja seal, sissejuhatuses ja preambulas, kuid neid esineb vaevalt tegevusprogrammis, ega ole neid ka õigusloomega seotud algatustes.
Võtame näiteks elukestva õppe, mida on mainitud ja mis kuulub tööturu reformi uue poliitika edu juurde ning on ülioluline, kui me tahame saavutada õiglast ja tõhusat kaitstud paindlikkuse süsteemi. Ometi ei ole seal ühtegi suurt ja ambitsioonikat programmi, mis oleks sarnane näiteks vana Erasmuse kavaga, mis mitte ainult ei kanna vilja, vaid on ennast tõestanud väga tõhusa ühendusena, mille kaudu saavad ELi kodanikud tunnistada ja tunnustada Euroopa Liidu tööd.
Tegevusettepanekud, mis puudutavad sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemist ja sotsiaalse kaitse edendamist, on põhiliselt piiratud õigusloomega mitteseotud algatustega.
Kahetseme ka arengu puudumist tööaja direktiivis ja osalise tööaja direktiivis. Samamoodi seoses maksustamisega ei saa me mainimata jätta tõelise ühise maksustamise alase algatuse vajadust - mida parlament on toetanud ja millega seotud volinik on töötanud - selles mõttes ei liigu me ikka veel õiglasema ühisturu poole.
Lõpetuseks, ootame kannatamatusega kahte teie poolt esitatud algatust. Esimene puudutab Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamist, mida parlament nõuab alates 2001. aastast, teine, mida te mainisite, puudutab rasedus- ja sünnituspuhkust.
Tahaksin lõpetuseks viidata kahele ummikseisu näitele, mis tunduvad meile täiesti arusaamatud ja vastuvõetamatud: need puudutavad esiteks üldise majandushuvi teenuseid, teiseks avalikke sotsiaalteenuseid.
Pärast paljusid valgeid ja rohelisi raamatuid, teateid, kohtuvaidlusi Euroopa Kohtus, Regioonide Komitee ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee mitmeid selgeid ja korduvaid nõudmisi, ning kuigi liikmesriigid saavutasid nõukogus konsensuse Lissaboni lepingusse uue artikli lisamise osas, et tagada selge alus õigusloomega seotud algatustele - otsustades koos parlamendiga -, ei ole avalike teenuste osas, mis on üldhuviteenused, ikka mingeid konkreetseid ettepanekuid tulemas.
Avalikud teenused paiknevad meie sotsiaalmudeli keskmes. Euroopa elanikud ootavad selgitust, et konkurentsieeskirju ja ühisturu reegleid ei suruta neile äkki peale. Härra juhataja, te peaksite parlamendile selles küsimuses algatuse esitama.
Elizabeth Lynne
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, ma tervitan paljusid aspekte komisjoni tööprogrammist. Mul on eriti hea meel näha, et komisjonil on kavas jätkata konkreetse horisontaalse direktiiviga, mis tuleneb artiklist 13, et võidelda diskrimineerimise vastu seoses juurdepääsuga kaupadele ja teenustele. Ehkki ma oleksin tahtnud näha konkreetseid direktiive kõikides sektorites, on see siiski edasiminek. Mina ja minu kolleegid oleme seda kaua oodanud ja ma loodan selles komisjoniga tihedalt koostööd teha.
Ma tervitan samuti komisjoni kavatsust anda välja teatis haiglanakkuste kohta. Meil tuleks koostada Euroopa tasandil eeskiri, et arvestades liikmesriikide vahel valitsevaid erinevusi, tagada heade tavade jagamine ja kõrgemad standardid. Ma tahaksin näha ka muudatuse sisseviimist 2000. aasta bioloogiliste mõjurite direktiivi, et kaitsta tervishoiutöötajaid HIV ja hepatiit C nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel. Taolisi vigastusi on üle kogu ELi igal aastal üle miljoni ja mul on kahju, et 2008. aasta tööprogrammi ei ole selles valdkonnas meetmeid ette nähtud. Ma soovin väga, et komisjon vastavalt parlamendi nõudmisele selle muudatusettepanekuga nii pea kui võimalik tegelema hakkaks.
Tervise ja tööohutuse õigusaktide osas tahaksin öelda, et mul on hea meel, et enne uute õigusaktide väljatoomist tehakse mõju hindamine. Kuid ma palun, et jälgitaks ka seda, kuidas olemasolevaid õigusakte rakendatakse.
Konrad Szymański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL)
Härra juhataja, olen rõõmus energeetikapoliitika tähtsuse üle komisjoni kavades. Sellegipoolest tahaksin juhtida tähelepanu tasakaalu saavutamise vajadusele keskkonnaalaste ja strateegiliste eesmärkide vahel. On väga lihtne kehtestada uusi keskkonnamakse ja lihtne nõuda paremaid keskkonnastandardeid ehituses ja tööstuses, kuid see ei lahenda siiski meie energiajulgeoleku probleemi. Nõutavad on kriisis energiasolidaarsusele rakendatavad poliitilised meetmed.
Ühisturu põhimõtteid peaks kiiresti rakendatama energiaettevõtete omanike suhtes, kes samuti kontrollivad jagamist. See on eriti oluline juhul, kui omanikud on pärit kolmandatest riikidest, nagu Venemaa, kus subsidiaarsuse põhimõtet ei rakendata välisinvesteeringute valdkonna suhtes.
Majandusliku šantaaži ohuga riigid on rohkem altid kandma keskkonnaprogrammide kulusid, kui programmid käivad käsikäes Euroopa energiajulgeoleku jaoks tähtsate strateegiliste lahendustega. Mulle jääb mulje, et me ei ole suutnud selles valdkonnas tasakaalu saavutada.
Nigel Farage
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, Jose Manuel Barroso kõlab täna hommikul nagu mõni halb Esimese maailmasõja kindral - teeme sedasama, mis möödunud nädalal, kuigi see ei toiminud.
Siin ei tunnustata üldse seda, et see mudel lihtsalt ei toimi. Kuidas me saame rääkida majanduskasvust ja töökohtadest tunnistamata, et kõnealune suurepärane, muinasjutuline Lissaboni strateegia on täielik katastroof? Me ei ole ühtegi eesmärki saavutanud. Kuid ikkagi räägime me kasvust ja töökohtadest, aga mida me siis teeme? Kas me dereguleerime? Kas paneme selle koorma tööstuse õlgadele? Ei midagi taolist.
Kuidas saab härra Barroso rääkida kõnetoolis jätkusuutlikust Euroopast, kui meil on ikka veel sama ühine kalanduspoliitika. Me viskame 50% püütud kaladest surnult merre tagasi ja klammerdume siiski kvoodisüsteemi külge.
Parim on siiski see idee, et käesolevas komisjoni programmis asetatakse kodanikud esikohale. See on naeruväärne! Kui te tahaksite kodanikud esikohale tõsta, peaksite te austama nende arvamust. Te oleksite pidanud kuulama, mida prantslased ja hollandlased ütlevad ning andma neile selle uue lepinguga võimaluse vabadel ja avalikel referendumitel öelda, kas nende visioon Euroopa tulevikust on sama mis teil.
Te ei tee midagi sellist. Te peidate pead liiva alla. Te teesklete, et midagi ei toimu ja tegelikult hävitate sellega Euroopa Liidu, kuna rahva halvakspanu suureneb veelgi.
László Surján
(HU) Tänan sõna andmise eest, härra juhataja. Daamid ja härrad, fraktsiooni PPE-DE liikmed, kes on huvitatud eelarve küsimustest, on olnud üldiselt rahul, kiites heaks komisjoni kavad 2008. aastaks, ning Jose Manuel Barroso on edastanud selge sõnumi, mis peegeldab poliitilist pühendumist. Siiski on töökava ise üsna lõputu soovinimekiri. Kui me arutaksime õigusloomega seotud programmi ja iga-aastast poliitilist strateegiat kohe aasta alguses, võttes need kokku, siis saaks eelarvet kujundada vastavalt meie eesmärkidele, mitte eesmärke vastavalt eelarvele.
Parlament on pühendunud Galileo programmile ja Euroopa Tehnoloogiainstituudile ning ootab, et komisjon ja nõukogu langetaksid neis küsimustes otsuse, mis teenib Euroopa kodanike huve. Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et komisjon mitte ainult ei teeni majanduskasvu ja töökohtade loomist paljude programmide kaudu, vaid ka kasutab maksumaksja raha vastutustundlikult ning nõuab samasugust vastutust ka liikmesriikidelt.
Kiidan heaks tõsiasja, et tõsiste kuritarvituste ilmnedes on komisjon valmis kõnealustesse liikmesriikidesse maksed katkestama. Loodetavasti ei pea seda rasket sammu tegema, kuid kõik, valitsused ja Euroopa kodanikud peaksid teadma, et selle abi eesmärk on arendada vähemarenenud piirkondi, ja et majanduskasv ja töökohtade loomine ei kasvata libekeelte ning parasiitide pangasaldot. Komisjon võib selles valdkonnas loota parlamendi tugevale toetusele ja koostööle. Tänan tähelepanu eest.
Dariusz Rosati
(PL) Härra juhataja, mul on hea meel, et majanduskasvu ja tööhõive küsimused asetsevad komisjoni 2008. aasta prioriteetide seas esikohal.
See on märk mõistmisest, et täielikku tööhõivet ja Euroopa sotsiaalsele mudelile tunnuslikku laiaulatuslikku sotsiaalhoolekannet ei ole võimalik saavutada ilma kiire ja jätkusuutliku majanduskasvuta. Komisjoni dokument on kahjuks pettumust tekitav, sest selles puudub detailsus. Olukorda ei saa parandada korratud viidetega mantratele nagu "teadmistepõhine ühiskond” ja "kaitstud paindlikkus”, samas kui Lissaboni strateegia jääb suuresti paberile.
Nõutav on kindel ja veendunud tegevus, et julgustada Euroopa ühiskondi olema aktiivsemad tööturul, eemaldama tõkked ühisturu sees, eriti tööjõu vaba liikumise ja teenuste valdkonnas, ja looma soosivamaid tingimusi ettevõtjatele.
Euroopa on maailmas esikohal sotsiaalses ja keskkonna kaitses. Euroopa kasvupotentsiaal on siiski madal ning ei võimalda tal oma positsiooni säilitada. Tegevus peaks peamiselt keskenduma hariduse edendamisele ja tööks vajaliku paindlikkuse ja valmisoleku suurendamisele. Me peame eemalduma patroneerivast sotsiaalpoliitikast, mis põlistab tegevusetust, ja liikuma sotsiaalpoliitika suunas, mis premeerib aktiivsust tööturul.
Ühisvaluuta mängib majandusliku konkurentsi loomisel olulist rolli. Ma tervitan euroala laienemist Sloveeniasse, Küprosele ja Martale. Kuigi kindlatele euroalaga liitumist püüdlevatele uutele liikmesriikidele rakendatud eristav kohtlemine peaks andma põhjust muretsemiseks. Leedu on näide, mis tahes selliste vigade ilmnemine tulevikus võib olla kahjulik kõigepealt euroalale.
Me usume, et Euroopa Komisjon esitab meile kindlad ettepanekud, pidades silmas toetust tööhõivele ja majanduskasvule, et tagada sellega kõrge ja pidevalt tõusev elustandard ühendatud Euroopas.
Andreas Schwab
(DE) Austatud parlamendi president ja komisjoni president, daamid ja härrad, mis puutub fraktsiooni PPE-DE, siis on järgmise aasta eesmärgid siseturu ja tarbijakaitse valdkonnas väga selged. Esiteks tahame tõkete ja takistuste eemaldamise kaudu näha siseturu täielikuks muutumist. Seetõttu, härra Kyprianou, toetame teie ettepanekut tervishoiuteenuste direktiivile, mis põhineb artiklil 25, millega võib omaks võtta väga üldise lähenemisviisi tervishoiusektorile. Tervitame samuti fakti, et härra McCreevy ja tema juhitav peadirektoraat vaatab avaliku hanke järgnevaid aspekte järelmeetmetena teenuste direktiivile.
Teiseks tahame näha võrreldavate tarbijakaitse standardite kehtestamist kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides, ning proua Kuneva, tervitame väga teie ülevaadet kõikidest antud valdkonnaga seotud ELi õigusaktidest. Oleme rahul, et saame ettekandele toetudes tegutseda kahes direktiivi raames, esiteks horisontaalse instrumendi ja seejärel kontrolli direktiivi raames, mis katab kõik ülejäänud käsitletavad valdkonnad.
Kolmandaks tahame aidata saavutada olukorda, kus meil on ELis lõpuks selgemad ja lihtsamad reeglid, mida on seetõttu ka vähem. Pöördun teie poole, härra Verheugen, jälgime sellest vaatenurgast väga tähelepanelikult kõiki kaupade vaba liikumisega seotud ettepanekuid. Mänguasjade ohutuse direktiiv võetakse vastu, nagu ka ehitustoodete direktiiv, ning olen kindel, et näeme liikumist ka seoses veo- ja kaitsekaupadega. Loodame siin teha tõelise edasimineku. Ootame samuti väga teie kauaoodatud uurimust tarbekaupade märgistuse kohta.
Säästev Euroopa
John Bowis
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra president, tänan komisjoni.
Komisjoni poliitika on Lissabon. Parlamendi poliitika on Lissabon, aga Lissabon ei toimi. Me tahame teada miks, me tahame näha edasiminekut ja me tahame, et seiret tugevdatakse. President Barroso rääkis auhindadest. Meil võiks olla igal aastal antav Barroso auhind saavutuste eest liikmesriikidele, kelle edu on kõige tähelepanuväärsem. Miks mitte neid natuke ergutada?
Me soovime edasiminekut mõnes programmis kirjasolevates asjades. Muidugi tahame me seda saastekvootidega kauplemises, et see ei lükkuks edasi rohkem kui üks kuu, millele härra Barroso viitas. Enesestmõistetavalt tahame me edasiminekut kliimamuutuse valdkonnas. Me tahame edasiminekut nii selles, mida saab teha heidete õigusliku piiramisega, kui selles, mis on võimalik saavutada üksikisikute stimuleerimisega, nii et ökomärgise laadsed ettepanekud tuleks käiku lasta.
Me soovime ka edasiminekut patsientide teavitamises - härra Verheugeni ettepanek. Me tahame näha edusamme patsientide liikuvuse ja piiriülese tervishoiuteenuse küsimustes. Sellega on kiire. Vastasel korral otsustavad juristid meie eest poliitika üle. Me soovime, et see läheks käiku koos meetmetega patsiendi ohutuse ja ametialase meditsiiniteabe kohta, töö kohta haiglanakkustega, töö kohta ravimite võltsimise vastu jms. Me soovime ka vaimse tervise kohta käivat ettepanekut, mida on lubatud, aga mis ei ole veel välja tulnud. Seda lubati käesoleval aastal. Tehkem seda. See on oluline samm.
Sel nädalal on esimene Maailma Diabeedipäev. Seda toetab ÜRO, kuid samuti liikmesriigid, nõukogu ja parlament. Komisjon võiks ka omalt poolt toetada edasiminekut selles küsimuses, nemad näevad samuti seda monumenti, mille me homme siinsamas parlamendi õuel avame. See võiks olla meeldetuletuseks meie soovist tegutseda, et toetada paljusid perekondi ja eriti lapsi, kes selle raskelt kurnava haiguse tõttu kannatavad.
Linda McAvan
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, mul on väga hea meel, et kliimamuutus on eelseisval aastal jäänud komisjoni põhiliste prioriteetide hulka. Meil on selles osas vaja veel palju saavutada ja me peaksime sellele keskenduma.
Ma mõistan, miks volinik Dimas lükkab edasi saastekvootidega kauplemise süsteemi ja energiapaketi muude osade avalikustamise järgmisesse aastasse, kuid ma loodan, et see ei tähenda, et me oleme kliimamuutuse osas otsusekindlust kaotamas. Washingtonis ja mujalgi võib märgata teatud määral skeptilisust selles suhtes, kui tõsiselt Euroopa Liit suhtub kliimamuutusesse. Oleks tõesti piinlik, kui ajal mil Washingtonis saavutatakse selles küsimuses nii vabariiklaste kui demokraatide leeris läbimurre, kui toimuvad muutused Austraalias ning Hiina ja India on valmis alustama dialoogi, komistame meie oma kliimamuutuse kohta käiva reformipaketi otsa.
Märtsikuus toimus küll tippkohtumine, aga eesmärkidest rääkimisest ei piisa. Me peame hakkama neid rakendama. Me ei saa ainult arutleda kliimamuutuse üle, me peame tegutsema.
Komisjon ei saa teha seda üksi. Ta peab saama tuge Euroopa valitsustelt ja tuleval aastal on oodata ränka arutelu jõupingutuste jagunemise üle. Ma loodan, et parlament on sellesse arutelusse kaasatud, mitte kõrvaltvaataja rollis ja me ootame võimalust selles kaasa lüüa.
Samuti on tarvis täiskogu toetust ja ma tahan opositsioonile ja liberaalidele öelda, et möödunud kuul toimunud autodega seotud arutelus vedasite te meid kliimamuutuse küsimuses komisjoni ettepanekuid nõrgendades alt. Täna ennelõunal seisab lennunduse heitkoguste näol ees uus proovikivi ja ma loodan, et seekord paneme me kokku tugeva paketi.
Härra Barroso viitas tarkade meeste, tarkade inimeste klubile, mida härra Sarkozy tahab ellu kutsuda. Ma olen nõus, et nad ei tohiks sekkuda institutsioonilise reformi käiku, aga miks nad ei võiks teostada järelevalvet saavutuste üle, et Euroopa tegelikult täidaks oma lubadusi. Sel moel saaksime me tugevdada oma sidet kodanikega, millest on nii palju räägitud.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, ma tervitan rõhuasetust Euroopa energiapoliitika jätkusuutlikkuse tähtsusele 2008. aasta tööprogrammis.
President Barroso rääkis transpordisektori rohelisemaks muutmisest ja see on muidugi oluline. Kuid minu jaoks on šokeeriv statistika, mis näitab, et me kulutame Euroopas 40% energiast hoonete kütmiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks, kuigi meil on vajalik tehnika hoonete konstrueerimiseks, millel energianõudlus praktiliselt puudub.
Sellest lähtuvalt on minu üleskutse komisjonile vaadata järgmisel aastal põhjalikult läbi ehitiste energiatõhususe direktiiv - strateegiliste algatuste punkti 2 alapunkti c. Selleks on vaja kaht asja. Kõigepealt tuleks karmistada uute hoonete suhtes kehtestatud minimaalseid energiatõhususe nõudeid. Me peaksime väga kiiresti liikuma passiivmaja või süsinikuvaba standardi poole, millel energianõudlus puudub. Euroopas on hakatud ehitama tuhandeid passiivmaju, kuid kahjuks ainult vähestes riikides ja piirkondades.
Teiseks peame me lahti saama 1 000 m2 piirangust ja laiendama selle direktiivi kohaldamisala kõigile kütmist või jahutamist vajavatele hoonetele. See tähendab, et kõik hooned, mis kuuluvad renoveerimisele, renoveeritakse kõrgema energiatõhususe standardi järgi. Me peame pöörama tähelepanu energiakulule ka olemasolevates hoonetes, mitte ainult uusehitistes, sest 75% praegu olemasolevatest hoonetest on alles ka aastal 2050.
Parlamendisaadikud on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis arutanud komisjoni energiatõhususe tegevuskava ja mulle tundub, et parlamendil jätkub poliitilist tahet ehitiste energiatõhususe direktiiv põhjalikult läbi vaadata. Ma loodan, et me võime kindlad olla, et järgmisel aastal esitab komisjon kõnealuses valdkonnas mõned tugevad ettepanekud, nii et me saaksime lõpetada tarbetu energiaraiskamise hoonetes.
Adamos Adamou
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Härra juhataja, tervitame samuti komisjoni tarmukaid jõupingutusi, õigusloomega seotud programmi ja töökava. Töökavas tuuakse välja vajadus võtta kasutusele keskkonnasõbralikumad meetmed transpordisektoris; tõstetakse esile ELi strateegilist energiaülevaadet, bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja merekeskkonna strateegiat.
Me tunnustame ELi siiamaani antud olulist panust kliimamuutuse vastu võitlemisse, millest paljud liikmed on juba kõnelenud. Minu ainus kommentaar, mis puudutab nõustumist kliimamuutuse vältimatu perioodiga, mille peame kaasa tegema, on see, et ma ei ole sellega nõus. Selle asemel et nõustuda, peaksime avaldama survet oma partneritele, et nad järgiksid Kyoto protokolli ja peaksid kinni Kyoto-järgsetest kokkulepetest vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Meie, eurooplased, peaksime ka tegutsema oma sõnade kohaselt.
Euroopa Komisjon tõstab samuti esile tervist ning esitab mitmeid õigusloomega seotud ja mitteseotud pakette. Meditsiiniline kindlustus, tervishoiuteenuste kvaliteet, ravimid, elundite siirdamised, harvaesinevad haigused ja uuenduslikud tehnoloogiad krooniliste haiguste vastu võitlemiseks on teemade seas, mida komisjon kavatseb oma töökavva lisada. Komisjoni eesmärgid on väga ambitsioonikad, aga me peame ära ootama nende peenemad üksikasjad.
Lõpetuseks pean mainima tervishoiuteenuste direktiivi. Millistel tingimustel saab patsientide ja tervishoiutöötajate vaba liikumine olema lubatud? Kuidas saame vältida ebaproportsionaalset koormust tervishoiufondidele? Need on vaid mõned küsimustest, millega peame seoses uue direktiiviga arvestama.
Giles Chichester
Härra juhataja, ma tervitan komisjoni tööprogrammi ja ootan huviga seda, kuidas EL hakkab oma äärmiselt ambitsioonikaid kasvuhoonegaasi heidete ja energiaalaseid eesmärke täitma.
Ma olin hiljuti Washingtonis ja kohtusin Kongressi liikmetega. Nad on äärmiselt huvitatud meie saastekvootidega kauplemise süsteemist ja räägivad meeleldi saastekvootidega kauplemisest, aga nad on meie auahnete plaanide suhtes võrdlemisi umbusklikud.
Ma ootan huviga ka seda, kuidas me ühiselt teaduse valdkonda edasi arendama hakkame. Kuna president Barroso ei ole enam saalis, ei hakka ma Euroopa Tehnoloogiainstituudi kohta arvamust avaldama ja lähen kohe väikeettevõtteid käsitleva õigusakti juurde (komisjoni teatis väikeettevõtete kohta), sest väikeste äriühingute sektoril on selle ettepaneku suhtes väga suured ootused. Kuid ma pean ütlema, et minu päritoluriigis võib see segadust tekitada, kuna mitte-õigusloomealase meetme kirjeldamine õigusaktina on Ühendkuningriigi mõiste kohaselt oksüümoron.
Väikesed äriühingud on meie majanduse, innovatsiooni, paindlikkuse ja töökohtade loomise seisukohalt eluliselt tähtsad ja neid tuleb toetada. Kuid mis puutub väikeettevõtetesse, siis Euroopa Liidu tasandil on kombeks, et me oleme kanged sõnades, aga nõrgad tegudes.
Karin Scheele
(DE) Härra juhataja, jätkusuutliku Euroopa kese kujuneb muu hulgas meie prioriteedist kaitsta kliimat. Täna on palju viidatud ulatuslikule bürokraatiale, ülereguleerimisele ja subsidiaarsuse põhimõtte kuritarvitamisele. Samuti on selgeks tehtud, et need väited tõusevad eranditult siis, kui uus reegel või seadus on soovimatu. Tõhusa kliimakaitse seisukohast on selge, et kui me oleksime 10 aastat tagasi sõidukite CO2 heite reeglid omaks võtnud, oleks Euroopa Liit praegu paremal positsioonil ega peaks tundma survet saavutada tõhus kliimakaitse, mida nõutakse.
Euroopa Komisjoni mitmetest hinnangutest ilmneb samuti, et ühe meie otsustest, nimelt CO2 heite vähendamise 20% võrra aastaks 2020, võib ellu viia, järgides õigusakte, mis on juba põhimääruses, seega on minu küsimus komisjonile järgmine: milliseid samme astutakse, et jälgida olemasolevate õigusaktide rakendamist?
Minu teine küsimus puudutab geneetiliselt muundatud organismidest tuleneva riski hindamist, mida samuti mainitakse komisjoni töökavas. Minu küsimus on: milliseid parandusi üritab komisjon selles valdkonnas teha? Nagu me kõik teame arvukatest aruteludest, siis on see üks paljudest kriitilistest kohtadest meie töös ja selle valdkonnaga seotud õigusloomes.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Härra president, volinik, ühtekuuluvus ja regionaalpoliitika toimivad, toetudes määrustele, millega lõime 2006. aastal seitsmeaastase raamprogrammi. Majanduskasvu ja tööhõive jaoks, eelkõige Lissaboni eesmärkidele, eraldati kokku 350 miljardit eurot, pidades silmas kindlat sihtmärki.
See kõik võib olla hea ja tore, võite väita, kuid mis puudub? Tunnen järgmise aasta kavas puudust viiendast ühtekuuluvuspoliitika aruandest, seda lubati 2008. aasta juuniks. Aruandes tuleb panna alus ühtekuuluvuspoliitika pikaajalisele kohandamisele ning meie piirkondade ja linnadega seotud kavadele. Meie liikmesriikides on suund taasriigistamisele, millele parlament tugevalt vastu seisab, kuna see katab paljusid poliitikavaldkondi, nagu teadus- ja arendustegevus, innovatsioon, piirkondlik ühtekuuluvus ja maaelu poliitika.
Selles kontekstis soovin pöörduda volinike Hübneri ja Potočniki poole. Fraktsioon PPE-DE algatas arutelu lühikest perioodi hõlmava lähenemisviisi üle, mille kuulamine parlamendis toimus eelmisel nädalal, selleks et teemasse põhjalikumalt süüvida ning tuua järgnevatel aastatel kodanikud ja piirkonnad tähelepanu keskpunkti.
Lõpetuseks, härra juhataja, katse muuta uut solidaarsusfondi paindlikumaks on nõukogu poolt takistatud, ning me sooviksime seal läbimurret näha. Mis puudutab komisjoni, siis on vaja palju rohkem toetust.
Lutz Goepel
(DE) Härra juhataja, soovin väga lühidalt reastada minu jaoks kõige olulisemad sellest töökavast tulenevad punktid. Aasta 2008 võtmeteema on kahtlemata ühise põllumajanduspoliitika tervisekontroll. 2003. aasta ÜPP reformi peaks läbi vaatama ja lihtsustama, selles nõustume me kõik, ning raportöörina loodan, et tähtsat panust, mida me parlamendis nimetatud omaalgatuslikku raportisse anname, võetakse arvesse järgnevas õigusloomega seotud ettepanekus. Tervisekontrolli abil peame leidma ühise põllumajanduspoliitika õige suuna ajaks pärast 2013. aastat.
Järgmine projekt on kavandatud roheline raamat põllumajandustoodete kvaliteedi kohta. Kvaliteet peab muutuma põllumajanduses veel suuremaks keskpunktiks, ning see kehtib ka kolmandatest riikidest imporditavatele põllumajandustoodetele, mis peavad vastama samadele standarditele, mida on kohaldatud ELi tootjate suhtes.
Mulle meeldib väga algatus edendada puuviljade tarbimist koolides. Oleme fraktsioonis PPE-DE selle eest kaua võidelnud ning oleme rahul, et komisjon algatusega tegelema hakkab. Teised 2008. aasta võtmeteemad, nagu piimapakett, 2008.-2009. aasta eelarve läbivaatamine, ELi loomatervishoiu strateegia ning vähem eelistatud aladele antava toetuse läbivaatamine kindlustavad selle, et parlamendil igav ei hakka!
Mathieu Grosch
(DE) Härra juhataja, transpordi ja liikuvuse teemat vaadeldakse loomulikult ka 2008. aasta töökavas prioriteedina. Muidugi on meil siin väga selged väljakutsed. Me peame seadma 2008. aasta prioriteete, mille hulgas on majanduslik tõhusus, mõju keskkonnale ning tarbijate õigused ja nende ohutus - kõiki neid teemasid saab siin ainult põgusalt puudutada.
Näiteks lennujaamade turvakontrolli reeglid võeti kasutusele vastuseks omal ajal väga aktuaalsete sündmuste tekitatud pingele. Arvame fraktsioonis PPE-DE, et küsimusega seotud direktiivi võiks nüüd läbi vaadata. Mis puudutab reisija õigusi, siis võiks seda teemat käsitleda lõplikult, kui me tahame samuti rahvusvaheliste bussireisijate õigustele üksikasjalikumalt keskenduda. See tähendaks, et Euroopas oleksid reisija õigused tagatud iga transpordiliigi puhul, nii õhu-, raudtee- kui ka maanteetranspordi puhul.
Mis puudutab üleeuroopalisi võrgustikke, siis see on teema, mida oleme viimastel kuudel palju arutanud. Siin peame muidugi silmitsi seisma erilise olukorraga: liiga vähe raha ja palju projekte, eriti nüüd, kui nõukogu on viimastel nädalatel teatanud mitmest uuest projektist. Arvame, et üleeuroopaliste võrgustike teema suhtes peab 2008. aastal selged otsused vastu võtma ja piiriüleseid teid tuleb käsitleda absoluutse prioriteedina, nii et kaoksid nn pudelikaelad ning oleks võimalik tõhusalt rakendada mitmeliigilise transpordi põhimõtteid.
Kiirele otsusele peab ja võib jõuda, võttes arvesse neid riike, kus kaasfinantseerimine on juba loodud ning projekte on tehnilisel tasandil hästi alustatud.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Härra juhataja, fraktsiooni PPE-DE liikmed näevad komisjoni ühise kalanduspoliitika ettepanekutes mitmeid küsimusi, mida komisjon ei ole suutnud järjekindlalt käsitleda nii kiiresti, kui ta oleks pidanud. Piisab sellest, kui öelda, et oleme mõne aasta jagu maha jäänud Atlandi ookeanil kasutatavate tehniliste meetmete uue määruse väljatöötamisega: see on kalanduse juhtimise peamine aspekt, mille me lootsime kindlustada aastaks 2008, sest see oleks ühise kalanduspoliitika parim mõeldav panus õigusaktide lihtsustamise suunas.
Samuti soovime, et komisjon teeks algust täpsete suuniste väljaandmisega, kuidas ta kavatseb rakendada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse mudelit ELi kalandusettevõtetes, eriti mitme liigi püügiga tegelevates ettevõtetes. Me peame oluliseks teatavaid õigusloomega seotud ettepanekuid kalandustoodete ökomärgistamiseks, sest sellega paraneb märgatavalt nimetatud toodete jälgitavus ja antakse tagatised ebaseaduslikust kalapüügist saadud toodete tarbimise ja turustamise vältimiseks.
Lõpetuseks, tulenevalt komisjoni teatest, et ta kavatseb taanduda lepingu projektist Tansaaniaga, pean edastama kalandussektori poolt nõude, et komisjon peab tegema kõik võimaliku, et jätkata läbirääkimisi selle riigiga: neil on elujõuline tuunipüügilaevastik koos püügikohtadega selles Aafrika piirkonnas, mis on tagatud külgnevate eksklusiivsete majandustsoonidega sõlmitud mitmete lepingutega.
Ühtne lähenemisviis rändele
Manfred Weber
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, kuigi me arutame programmi aastaks 2008, soovin alustada teie tähelepanu juhtimisega suurtele edusammudele, mida viimaste kuude jooksul oleme teinud sisepoliitikas, ja ma soovin selle eest tänada volinik Frattinit. Meil on Schengen ja selle nädala täiskogu istungil oleme jõudsalt edasi liikunud Prümi lepinguga, viisainformatsioonisüsteemiga (VIS) ja andmekaitsega. See on suur edu.
Siiski ei saa me seda nii jätta. Järgnema peab praktiline tegevus. Praktikas on meie kõigi võtmeprioriteet saavutada olulist edu SIS II-ga. Meile fraktsioonis PPE-DE valmistab peamiselt muret see, et Schengeni ala laienemise suurele edule on järgnenud jõuetus ja see, et mitmed liikmesriigid on vajumas tegevusetuse staadiumi. Me ei saa seda lubada. SIS II peab olema meie järgmise aasta üks olulisemaid projekte.
Õigusloome valdkonnas soovin taas põgusalt käsitleda piiride turvalisust. Siin peame arutama, kas välispiiride kaitse hindamist peaks tulevikus teostama Frontexi agentuur, mitte enam Schengeni liikmesriikide enda hindamismeeskonnad. Selle eest peaks vastutama Frontex.
Ma palun komisjonil ilmutada vaprust rännet puudutavate ettepanekute osas, et tegelikult määratleda Euroopa lisandväärtus. Kui esitatakse ettepanek kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele sinise kaardi väljastamise kohta, siis ei peaks selle ettepanekuga ainult kinnistama riikide eeskirju ning nimetama neid ühiseks, vaid see peab olema tõeliselt kogu Euroopa ettepanek. Sama kehtib võitluses terrorismi vastu. Kui luuakse lennureisijate andmete edastamise süsteem, siis ei saa see koosneda 27 erinevast eeskirjast, mille võime otsekohe kokku panna, vaid me vajame tõesti Euroopa ettepanekut.
Claudio Fava
fraktsiooni PSE nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, me ei saa nõustuda mitme president Barroso väljaütlemisega, eriti kui ta ütleb, et komisjon suhtub ebaseaduslikku sisserändesse karmilt, kuid integratsiooni väga heldelt ja toetavalt.
Kindlasti nõustume direktiiviga, mille alusel saab karistada kolmandatest riikidest sisserändajaid ebaseaduslikult palkavaid tööandjaid, kuid me ei leia programmist märke nendest õigusloomega seotud meetmetest seadusliku sisserände kohta, millest asepresident Frattini eelnevalt kõneles. Ei mainita ka direktiivi hooajatöötajate ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate kohta ega seaduslike rändekanalite avamist kolmandate riikide kvalifitseerimata töötajatele, kes praegu moodustavad ELis sisserändajate enamuse. Me peame nimetatud meetmeid vajalikuks, vähemalt selleks, et võidelda ekspluateerimise vastu ja avalikustada maksustamata tööjõu kasutamine.
Viide ühtsele ja üldisele lähenemisviisile on hea ning kõik on kindlasti nõus, et peame vältima 27 erinevat rändepoliitikat, kuid me loodame saada rohkem usaldusväärset teavet programmis välja kuulutatud Euroopa piiride järelevalvesüsteemi kohta. Härra juhataja, lõpetuseks soovin meenutada, et mitmeid neid teemasid käsitletakse uue Lissaboni lepingu alusel alates 1. jaanuarist 2009 kaasotsustamismenetluse korras, millega ka täiskogu võtab endale koos nõukogu ja komisjoniga täieliku õigusloomega seotud vastutuse. Ilmselt oleks kasulik valmistada ette pinda paremaks koostööks ELi institutsioonide vahel.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, ma tahaksin tõstatada küsimuse, mis on väga sarnane sellele, millest härra Fava äsja rääkis. Nimelt jäetakse rõhutamata asjaolu, et ELi poliitika vajab seadusliku rände olemasolu. Me kuulsime volinik Frattini ettepanekuid, kuid me peame avaldama liikmesriikidele suuremat survet, et nad reageeriksid nendele ettepanekutele, sest ülesanne saada Euroopa Liidule kõikehõlmav ja hästi korraldatud seadusliku sisserände süsteem peaks olema sama oluline kui võitlus kliimamuutusega. See on paljude muude majanduslike ja sotsiaalsete küsimustega väga tihedalt seotud.
Tuleks korraldada peaministrite tippkohtumine, millel mitte üksnes ei käsitleta ELi pädevust, vaid keskendutakse nii rändevoogude juhtimise kui integratsiooni osas ka parimate tavade vahetamisele. Pean tunnistama, et ma kahtlen komisjoni rõhuasetuses korduvrände positiivsetele aspektidele. Ma usun, et sellest kujuneb samalaadne probleem nagu meil oli aastaid tagasi Gastarbeiteritega. Ma ei usu, et see toimiks. Inimesed ei tarvitse enam lahkuda, kuigi nad alguses arvasid, et nad seda teevad.
Tahaksin veel kõneleda kavandatud piiriületussüsteemist ja elektroonilise reisiloaga seotud andmekaitse probleemist. Ma ei tea, mida elektrooniline reisiluba viisainfosüsteemile annaks ja ootan, et volinik Frattini annaks nende kavade kohta rohkem teavet.
Jan Tadeusz Masiel
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, volinik, 2004. ja 2007. aasta laienemised, mille käigus ühines liiduga 12 uut riiki, on nüüd selja taga. Aeg on keskenduda kõigi 27 riigi kodanike integreerimisele ja seada Euroopale ühine suund ja ühised väljakutsed.
Komisjoni programmi üks punkt on kodanike esikohale seadmine. Seda silmas pidades tuleks edasisse laienemisesse suhtuda ettevaatlikult ja asjakohase kaalutlemisega. Kodanike tahte vastast laienemist tuleks vältida, ma pean silmas Türgit.
Nagu härra Barroso osutas, puudub meil ühine sisserändepoliitika. Ma usun, et vastuvõetud põhimõte hõlmab kontrollitud ja hoolikalt valitud sisserännet, nagu see on Ameerika Ühendriikides. Lõppude lõpuks ei ole sisseränne ainult lahendus teatavatele tööturgu või pensione puudutavatele asjaoludele, see hõlmab inimesi, kellega me peame koos elama aastasadu. Me peame välja valima isikud, kellele integreerumine Euroopa ühiskonda on pigem meeldiv kui pealesurutud olukord.
Stavros Lambrinidis
- (EL) Härra juhataja, sisserändajad on Euroopale kasulikud, kuid tänapäeva Euroopas ksenofoobia pigem kasvab kui väheneb. Itaalia näide on kõigil värskelt meeles. Minu kodumaal Kreekas nägi Euroopa Parlamendi delegatsioon hiljuti oma silmaga armetuid tingimusi, milles Samose saarel peetakse kinni sadu sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid. Nimetatud kinnipidamiskeskuse lubasid esimehed viivitamatult sulgeda, kuid see on senini avatud, hoolimata rahvusvahelise valitsustevälise organisatsiooni raportist, milles mõistetakse hukka ebaseaduslike sisserändajate piinamine. Õnnetuseks komisjon ei keskendu praeguses ohtlikus õhkkonnas sisserände positiivsete aspektide edendamisele, vaid reageerib kunstlikult tekitatud hirmuõhkkonnale teatavates sektorites.
Te esitate probleemi peamise rõhuasetusega poliitikale ning see on teataval määral kallutatud. Loomulikult on vaja võidelda ebaseadusliku sisserände vastu. Me vajame solidaarsust riikidega, mis võtavad vastu väga suuri sisserändajate vooge. Euroopa tasandil on vaja asjakohaseid tagasivõtulepinguid ja ühtset euroopalikku sisserändajate põhiõiguste kaitset. Sisserändajaid ei saa saata tagasi hädaohtu ja viletsusse. Euroopa vajab tõsist välis- ja majanduspoliitikat, et rahumeelsete, kuid rangete meetmetega võidelda rände peamiste algpõhjustega, nagu vaesus ja sõda. Loomulikult on eelkõige vaja mitmekülgset poliitikat sisserändajate integreerimiseks meie ühiskondadesse.
Selle asemel võrdsustakse teie programmis sisseränne kuritegevusega. Volinikud, te rõhutate eriti, et sisserändepoliitikate raamistikku integreeritud Euroopa piirikontrolli süsteem tõstab Schengeni ala sisejulgeolekut ebaseadusliku sisserände, terrorismi jms ennetamise abil. Kuid milline seos on julgeolekul sisserändega või tõepoolest ebaseadusliku sisserändega? Milline seos on sellel terrorismiga? Ma kardan, et seostades üldsuse teadvuses ja Euroopa poliitikates need valupunktid sisserändega, mängite te ELi paremäärmuslike jõudude mängu.
Palun kõrvaldage oma strateegilistest dokumentidest need ohtlikud suhtumised. Kahtlemata leidub sisserändajate seas kurjategijaid, samuti nagu on kurjategijaid ka inglaste, sakslaste ja kreeklaste seas, kuid sisserändajate ainus tegelik süütegu on olla sündinud vaeses või sõdadest räsitud piirkonnas.
Kodanike esikohale seadmine
Ingeborg Gräßle
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja tööprogramm on eelarvekontrolli vaatepunktist pettumus, sest programmis lihtsalt ei kajastu eelarvekontrolliga seotud võtmeteemad ja probleemid.
Võib väita, et programm käsitleb jooksvat juhtimist, kuid meid teeb murelikuks see: kui vaatame viimase paari aasta "jooksvat juhtimist”, on selge, et probleemide lahendamiseks oleks komisjon pidanud vastu võtma jooksvast juhtimisest kaugeleulatuvama tegevuskava.
Tõenäoliselt ei saavuta me mingisugust edu kinnitava avalduse suhtes, kuigi selles küsimuses peaks komisjon avaldama liikmesriikidele tugevat survet. Teil on meie toetus selles küsimuses, siiski ei näe me teid tegutsemas. Selle tagajärjel te ilmselt ei suuda oma kohustusi täita: kohustusi, mille komisjoni president isiklikult komisjoni nimel võttis. Ta tõotas edasiliikumist positiivse kinnitava avalduse suunas. Eilsest õhtust alates teame, et oleme selle saavutamisest vähemalt sama kaugel kui kõigil eelnevatel aastatel.
Mis puudutab kohustuste täitmist, siis meie arvates puudub tõsine lähenemisviis küsimusele. Muide, sama kehtib ka komisjoni õigusloomeprogrammi kohta. Te peaksite olema maailmameistrid praktilises elluviimises, aga mitte kavandamises! 2007. aastal oli kavas 200 õigusakti kodifitseerimine, tegelikult on tänase päeva seisuga neist parlamendile esitatud vaid 23, ja ainult kuus väljakuulutatud 43 uuest aktist on siiani esitatud.
Sellest tulenevalt kerkib küsimus: miks me üldse räägime sellest programmist, kui te seda ellu ei vii? Peate 2008. aastal tõesti paremini tegutsema
Bárbara Dührkop Dührkop
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, soovin avaldada komisjonile tänu. Tööprogramm ei ole ainult põhimõtete deklaratsioon, vaid eriomaste poliitikate elluviimise vahend.
Siiski, väärtuslik on ka iga väiksemgi püüe neid ellu viia, ja ma tunnen, et käesoleva tööprogrammi tõelised väärtused on algatused, mis asetavad Euroopa kodanikud tähelepanu keskmesse: näiteks algatused, mis puudutavad patsientide ohutust, tervishoiuteenuste kvaliteeti või perekonna- ja tööelu paremat ühitamist, nagu härra Barroso oma kõnes rääkis. Me oleksime meelsasti näinud seda tööprogrammi osana sama põhjalikult kirjapanduna.
Ilmselt on siiski suurim väärtus ettepanek võtta vastu direktiiv diskrimineerimise vastu võitlemise kohta kõigis liikmesriikides. Me vajame nimetatud direktiivi käesoleval võrdsete võimaluste aastal, sest see peab näitama, et diskrimineerimine ei ole ainult sotsiaalne, moraalne ja poliitiline eksimus, vaid ka inimressursside raiskamine.
Reformilepinguga sätestatakse, et EL peab lisaks sotsiaalsele ühtekuuluvusele julgustama ka diskrimineerimise vältimist. Järelikult on vaja õigeid direktiive, sest kõik Euroopa riigid peavad tagama kaitse diskrimineerimise vastu võrdsel tasandil. Ei tohi olla diskrimineerimise hierarhiaid. Mis tahes diskrimineerimist salliv Euroopa ei ole eeskujuks mitte kellelegi.
Siiski on mul sellega üks probleem, ja see on Euroopa Parlamendi roll kõnealuses küsimuses. Meil on olemas vaid parlamendi arvamus ning on küllaltki irooniline, et julgustame siin võrdsust, kuid kui asi puudutab institutsioone, siis need on kõik võrdsed, kuid mõned on võrdsemad kui teised.
Samuti on mul kahju, et kõnesoleva programmi sissejuhatuses mainitakse liiga põgusalt või viidatakse vähe sisserändajate diskrimineerimisele ja nende integreerimisele. Me kutsume komisjoni üles pidama kinni täiskogu ees lubadusest, et ELi tegevus hõlmab kõik diskrimineerimisega seotud valdkonnad.
Sophia in 't Veld
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Härra juhataja, härra Barroso loosung on "Euroopale tulemuste andmine”, kuid tulemused peavad olema ka immateriaalses valdkonnas, mitte ainult turukorralduses.
Härra Barroso komisjon pidi saama kodanikevabaduste ja -õiguste eestvõitlejaks. Siiani on see pettumuse valmistanud, kuid aega on jäänud vähem kui kaks aastat ja võib-olla paistab tunneli lõpus valgus. Mis mind puudutab, siis on 2008. aasta tööprogrammis kõige silmapaistvamal kohal ettepanek võtta vastu direktiiv võrdsuse kohta väljaspool töökohti, see tähendab diskrimineerimise üldine keelamine.
Lõpuks komisjon kuulab seda, mida parlament on nõudnud mitmete viimaste aastate jooksul. Nimetatud küsimus peab olema prioriteet. Siiski, komisjon peab tagama olemasolevate õigusaktide parema rakendamise, sest on vastuolu diskrimineerimise vastaste suurepäraste õigusaktide ja komisjoni võimetuse vahel neid tegelikkuses jõustada.
Diskrimineerimise vastast põhimõtet peab tutvustama ka teistes valdkondades, näiteks pärimismaksud ja testamendid, ja selles osas peab komisjon tunnustama tänapäevaseid perekonnamudeleid.
Samuti tervitan ettepanekuid tugevdada meeste ja naiste vahelist võrdsust, näiteks töö- ja pereelu ühitamisel.
Tähtsad on ettepanekud, mis puudutavad suuremat paindlikkust naiste tööturul osalemisel. Selgub, et paindlikkus on naiste jaoks hea. Töötajate kaitse paindumatud reeglid seavad naised halvemasse olukorda.
Prioriteedina on esile tõstetud kultuuridevahelist dialoogi. Kavatsetakse dialoogi kaudu vabaneda sotsiaalsetest pingetest, kuid tegelikkuses on see sageli religioonidevaheline dialoog ning seetõttu olen ma sellele vastu, volinik. Järgmiseks aastaks tehtud ettepanekutes ei leidu midagi konkreetset ja seetõttu ei ole selge, mida kultuuridevaheline dialoog endast kujutab, kuid ma kardan, et see on härra Barroso iga-aastane esindusfoto koos üldiselt konservatiivsete vaimulike juhtidega.
Soovin nende päevakorda ...
Tatjana Ždanoka
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, tahaksin juhtida teie tähelepanu järgmistele küsimustele. Kõigepealt, mis puudutab mitmeaastast strateegiat luua vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev ala, siis reformilepingu projekt näeb ette, et me peame austama vähemusrahvuste õigusi. Mulle tundub, et praegu on meil tõesti vaja ühist Euroopa poliitikat vähemuste õiguste ja sotsiaalse kaasamise osas, seda näitasid selgelt hiljutised sündmused Itaalias. Kodanike esikohale seadmisest rääkides olen ma kindel, et me peame pöörduma tagasi kodakondsuse mõiste juurde, mis hõlmaks kõiki ELi alalisi elanikke. Volinik Frattini peaks selles küsimuses seisukoha võtma.
Mitmekeelsuse suhtes peaksid keelelist mitmekesisust edendavad Euroopa poliitikad arvestama seda, et peale ametlike keelte on olemas ka piirkondlikud ja rahvusvähemuste keeled. Ka need keeled peaksid mitmekeelsuspoliitikatest kasu saama.
Patrick Louis
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, siin on teatav iroonia, et komisjoni 2008. aasta õigusloomeprogrammis soovitakse asetada kodanikud Euroopa projekti keskpunkti.
On tõsi, et kodanik, vaene madalama astme kodanik, ei ole eales varem olnud Brüssel-Frankfurt-Luxembourgi kolmnurga, kuhu edaspidi koondatakse praktiliselt kogu võim, tähelepanu keskmes. Teisisõnu, nende institutsioonide kätes, kes isegi ei austa demokraatia aluspõhimõtteid.
Kuidas saame siis väita, et edendame üleilmastumise ajastul oma kodanike heaolu, kui tegelikult oleme lahti ütlemas vabariigi põhimõttest, mis tähendab rahva valitsemist, rahva poolt ja rahva jaoks?
Kodanikest hoolimine tähendab lugupidamist nende arvamuse vastu. Selles osas on Lissaboni leping meie riikide rahvaste solvamine, sest see on täpne koopia Euroopa põhiseaduse lepingust, mis ülekaalukalt tagasi lükati, ja sest see kinnitab kehtivate aluslepingute loogikat, mis takistavad meil kontrollida eurot, kindlustada oma turge, kaitsta piire ebaseadusliku sisserände eest ja võidelda enda eest rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel.
Eriti oluline on - ning need märkused on suunatud nimelt Prantsuse kolleegidele kõikidest parlamendi fraktsioonidest -, et Lissaboni leping ei muuda dogmaatilist kontseptsiooni tasakaalustamata, rahvuslike huvideta, riigipiirideta ja demokraatlike põhimõteteta konkurentsi kohta. Põhiõiguste hartaga, mis on ülimuslik liikmesriikide õiguse suhtes, pühitakse minema meie põhiseaduses sätestatud vabariigi kodaniku mõiste ja asendatakse see multikultuursuse kõige ohtlikuma vormiga. Rääkides Euroopa kodanikust, siis ei ole teda kunagi kohatud, sest tegelikult ei ole teda olemas.
Seepärast ütlen kokkuvõtteks, et kui keegi siin arvestab kodanikega, siis alustatagu nõudega korraldada üldine referendum Lissaboni lepingu kohta.
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni kuuluvate fraktsiooni PPE-DE liikmete seisukohalt soovin rääkida järgnevast kolmest punktist.
Esiteks tervitame väga asjaolu, et Euroopa Komisjon on järgmise aasta õigusloomeprogrammi lisanud ettepaneku Euroopa äriühingu põhikirja kohta. Seda on täiskogus soovitud juba väga kaua aega, nii on see tõepoolest äärmiselt teretulnud. Pean kahetsusväärseks, et tegelikult sundis komisjoni niiviisi tegutsema alles see, kui me kasutasime õigusliku alusena asutamislepingu artiklit 192 ja otsustasime esitada omaalgatusliku raporti, hoolimata asjaolust, et komisjon on olnud probleemist väga kaua teadlik. Tõepoolest, terves reas äriühingute õigusakte käsitlevates programmides mainiti seda korduvalt juba volinik Bolkesteini ajal.
Teiseks, peame ülimalt kahetsusväärseks, et käesoleval aastal lükkas komisjon edasi menetluse, et võtta vastu 14. äriühinguõiguse direktiiv, mis käsitleb piiratud vastutusega äriühingute registrijärgse asukoha piiriülest üleviimist. See on tõepoolest suur probleem. Me eeldame, et komisjon arutab küsimust uuesti ja kaasab tulevikus selle õigusloomega seotud programmidesse. Kui seda ei juhtu, siis teen siin ja praegu selgeks, et me kasutame uuesti artiklit 192 ja sunnime komisjoni esitama asjakohase õigusloomega seotud ettepaneku.
Voliniku nägemus, et ühinemisdirektiivi rakendamiseks on esiteks vajalik äriühingu loomine teises riigis, et siis sellega ühineda, on bürokraatlik ja absurdne. Me ei pea sellist lahendust vastuvõetavaks.
Pidades silmas vähemalt järgmist õigusloomega seotud tähtaega, soovime me samuti, et komisjon esitaks mõtteid edu saavutamiseks autoriõigustega seotud küsimustes ja võib-olla telliks selle teema kohta rohelise raamatu koostamise.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Härra juhataja, oleme silmanähtavalt ülimalt rahul, et kodanikud on Euroopa projektis esikohal, kuid pean tähelepanu juhtima sellele, et üks ELi põhiprobleeme on laiema üldsuse täielik teadmatus sellest, mida liit endast kujutab. Ma arvan, et kõik, kes me nimetatud teemal kõnesid peame, loenguid loeme või räägime, on sellise nähtusega kokku puutunud.
Vaid paari päeva eest nimetati minu kodumaal meedias teie kolleegi, proua Ferrero-Waldneri, šveitsi volinikuks. Sellest lähtuvalt vajame aastast aastasse toimuvat spetsiaalset ja laiaulatuslikku teavitamiskampaaniat, et tuua Euroopa projekt kodanikele lähemale ning vähehaaval tõsta nende teadlikkust institutsioonide ja nende toimimise kohta.
Samuti palun ma komisjonilt korrektsemat sõnastust ja sujuvamat teabevahetust täiskogu ning kultuuri- ja hariduskomisjoniga seoses Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaga 2008, sest selle veebilehel ilmneb silmanähtavalt suuri puudusi.
Euroopa kui ülemaailmne partner
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, vastab tõele, et aasta 2008 tuleb oluline, nagu ütles komisjoni president, kuid see on ka viimane aasta enne selle komisjoni mandaadi lõppemist.
Ma arvan, et võime teha ühe järelduse, nimelt, et Durão Barroso komisjon tuli oma ülesannetega hästi toime, hoolimata keerulisest olukorrast, milles ta pidi tegelema ELi asjadega, nii sisemiselt - tööprogramm - kui ka oma välise kuvandi osas.
Fraktsiooni koordinaatori kohustuste tõttu väliskomisjonis olen ma mures mitmete saabuvate rahvusvaheliste sündmuste pärast, nagu järgmised presidendivalimised Ameerika Ühendriikides ning selle kajastumine Kesk-Aasia konfliktides, kõnelused uue Venemaa presidendiga, naabruspoliitika arendamine ja ühinemisläbirääkimised, abi Kosovo võimalikul iseseisvumisel, Annapolise konverentsi tulemus Lähis-Idas, kõigi poolt oodatud valimised Pakistanis, olümpiamängud Hiinas pärast kommunistliku partei kongressi ning järgmine ELi ja Ladina-Ameerika riikide tippkohtumine Peruus.
Siiski, proua asepresident, paluge komisjoni presidenti edastada veel kord meie tänu välissuhetega tegelevatele volinikele. Ma näen täna siin vaid härra Rehni ja ma soovin õnnitleda ka härra Mandelsoni, härra Micheli ja loomulikult proua Ferrero-Waldneri.
ELi välistegevuse kõige olulisem osa on olla nähtav ja tõhus ning ma palun teid, proua asepresident, olla ülimalt ettevaatlik uue lepingu sätete rakendamisel, et mitte kompromiteerida ELi saavutusi ja edu välispoliitikas.
Jan Marinus Wiersma
fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Härra juhataja, enamik ELi kodanikke on arvamusel, et liit peab maailma areenil suuremat rolli mängima. Nõukogu peaks nimetatud küsimusega rohkem tegelema, kuid sisemistest vastuoludest tingituna on nõukogu sageli halvatud või teovõimetu.
Loodetavasti näitab komisjon järgmisel aastal head eeskuju, tehes algust Euroopas. Läbirääkimised Türgis peavad kulgema tõrgeteta ja peab hoolt kandma, et jälgida nende püsimist õigel rajal. Palju tööd seisab ees Balkani riikides: Bosnia vajab abi, et alustada riigi loomist, ja Makedoonia peab valmistuma ühinemisläbirääkimiste alustamiseks. Lisaks loodame, et Euroopa Liit loomulikult annab olulise panuse Kosovo ülesehitamisesse ning hea õnne korral leitakse käesoleva aasta lõpus või kunagi järgmisel aastal lahendus Kosovo staatuse osas.
Siiski soovime väga, et komisjon jätkaks ettevõetud Musta mere algatusega. Euroopa Liidule on väga tähtis püüelda koostöö poole välispiiride äärsete piirkondadega. Millised kavatsused on komisjonil hiljuti Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Kesk-Aasia strateegia suhtes?
Sellega seonduvalt soovin ka küsida, kas võime oodata energiapoliitika edasist arendamist, nagu parlament on varem tänavu palunud. See on äärmiselt oluline küsimus, sealhulgas suhted piirkonnaga, mida ma kutsusin nimega "zonet”.
Siis Euroopa naabruspoliitika. Ma arvan, et järgmise aasta prioriteet peab olema läbirääkimiste lõpuleviimine Ukrainaga: selles osas loodame - ja homme pärastlõunal parlament arutab seda -, et nimetatud riigis luuakse olukord, mis võimaldab eelolevate aastate jooksul sõlmida uut liiki leping, assotsiatsioonileping, mille alusel Ukraina saab uue valitsusega jätkata reformiprotsessi edasise integreerumise suunas Euroopa Liiduga.
Selles protsessis ei tohi unustada ka Moldovat, sest see vajab uut partnerluslepingut. Ma loodan ka selles küsimuses komisjonilt järgmisel aastal ettepanekuid saada.
Loomulikult peame läbi vaatama suhted sellise riigiga nagu Gruusia: ka seda arutame homme pärastlõunal ja ma palun komisjonilt nimetud teemal ennetavat käitumist.
Lõpuks, suhetes Venemaaga oleme vähe edu saavutanud, seega mida teha, et asjad edasi liiguksid? Meie soovitame pärast presidendivalimisi tegevust uuendada.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Härra juhataja, daamid ja härrad, kahetsusega pean ütlema, et olen pettunud teie õigusloome- ja tööprogrammi selles jaotises, mis käsitleb Euroopa rolli maailmas.
Loomulikult on välissuhete valdkonnas vähe õigusakte, nagu me kõik teame, aga seda rohkem on vaja tööd teha selle heaks, ja ma leian, et kõnealust teemat, mõne erandiga, on programmis tegelikult äärmiselt ebarahuldavalt kajastatud.
Ilmselt on raskusi ka Euroopa peamise välispoliitilise probleemi selge määratlemisega. Hoolimatu kergusega väidetakse tekstis, et Euroopa on maailma liider võitluses vaesusega, jätkusuutliku arengu, inimõiguste ja parema valitsemistava edendamisel ja nii edasi ja nii edasi. See võib nii olla, kuid ülejäänud maailm seda nii ei taju, kindlasti mitte ELi liikmesriigid, ja ma kuulen palju kaebusi, et asjad nii ei ole.
Siiski on õige, et Euroopa Liit on kõige suurem loetletud tegevuste/teenuste osutaja. Kuid see on hoopis midagi muud, kui luua endast kuvand kui maailma liidrist, kui juhtivast organist maailma mastaabis.
Mind julgustab programmis esitatud Aafrikat puudutavate ettepanekute positiivne suund. Näiteks tundub mulle, et ettepanek algatada kolmepoolsed läbirääkimised ELi, Aafrika ja Hiina vahel on eriti lootustandev ja positiivne. Samuti arvan, et ettepanek teha suuremaid jõupingutusi Aafrika majandusarengu edendamiseks on sama tähtis. Nii liigume me õiges suunas, kuigi ikkagi ei ole piisavalt seatud täpsemaid eesmärke.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, aasta 2008 erineb käesolevast aastast selle poolest, et ei too kaasa liidu edasist laienemist. Siiski annab järgmine aasta võimaluse arendada majanduslikke ja poliitilisi suhteid liidu ja mitmete tähtsate riikide vahel Aasias, Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ning samuti näiteks Kaukaasia lõunaosas, nagu eelkõnelejad on juba maininud.
Peame silmas pidama kahte liidu prioriteeti. Esiteks, osalemine rahu tagamisel, iseäranis Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias. Teiseks, surve avaldamine kõigile meie partneritele, tagamaks, et meie kahepoolsed suhted majanduse ja poliitika valdkonnas on seotud inimõiguste austamisega. See kehtib eranditult kõigi partnerite kohta, sõltumata sellest, kas kõnealune riik on vaene Aafrika või Aasia riik, võimukas Venemaa või kiiresti arenev Hiina. Neid kahte valdkonda, ühelt poolt poliitilis-majanduslikke suhteid ja teiselt poolt inimõigusi, ei saa lahti rebida ja eraldi käsitleda.
Tobias Pflüger
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, "Euroopa kui ülemaailmne partner” on väga kena pealkiri komisjoni programmile, kuid tegelikult räägime me Euroopa Liidust, mitte Euroopast, ja on liigne ülbus üldse sellist pealkirja kasutada, sest Euroopa on kaugelt suurem kui ainult Euroopa Liit.
EL soovib end esitleda ülemaailmse partnerina ja komisjoni programm on selles osas aus: programmis räägitakse välispoliitikast, mis kavandab, edendab ja kaitseb, ja seega ka kindlustab, edukalt Euroopa väärtusi ja huve. Kuidas see võiks aset leida? Vastus peitub kasvavas sõjaliste vahendite kasutamises! Euroopa Liit osaleb tänapäeval sõjategevuses üle kogu maailma. Paberil on see inimestele abi osutamine, kuid tegelikkuses kindlustatakse ELi huvid või ELi liikmesriikide huvid sõjaliste vahenditega. Hea näide on Kongo. ELi sõjaline sekkumine on taganud Joseph Kabila, ELile vastuvõetava autokraadi, võimulepääsemise valimiste toel, kui tema oponent oli sunnitud pagenduses. Kongo idaosas on puhkenud verine sõda, mis on sundinud oma kodudest põgenema umbes 350 000 inimest.
Ka ELi sõjalist sekkumist Tšaadis serveeriti esialgu militaarse valitseja Idriss Déby, kes on Prantsusmaa vana sõber, võimu kindlustamisena. Seda liiki sõjalised operatsioonid on lihtsalt liikmesriikide neokolonialistliku poliitika jätk. Näib olevat raske kuuldavale tuua, ilustamata kriitikat poliitiliste sõprade kohta. Pakistan on juhtum, mida praegu silmas pean. Kõige selle alus on reformileping, mis teeb võimalikuks selgelt militaarse ELi poliitika. Järgmine probleem on Kosovo, me näeme, mis seal juhtuda võib. Mitmed liikmesriigid on juba teatanud kavatsusest Kosovot ühepoolselt tunnustada.
Ma palun tungivalt komisjonil selgesõnaliselt tagasi lükata sellised meetmed ja mitte jätta tähelepanuta ühtegi Kosovo ühepoolset tunnustamist.
Robert Sturdy
Härra juhataja, riskides volinik Dimase pahameelega, tahaksin korrata mõningaid asju, mida ma eile õhtul ütlesin. Palun komisjoni, võtke vastu ainult niisuguseid õigusakte, mida on uue tööprogrammi raames vaja. Tugevdage juba olemasolevaid määrusi, tugevdage neid kogu Euroopa Liidus. Ärge võtke kasutusele poliitikat, mis on tegelikult diskrimineerivad tööstusele, ettevõtlusele ja võimalustele Euroopa Liidus.
Volinik Barroso nimetas rahvusvahelise kaubandusega seoses midagi, mis on mulle väga südamelähedane ja need on kaubanduskaitsevahendid. Kasutage neid, kui on vaja kaitsta Euroopa Liidu tarbijate tervist ja turvalisust, kuid ärge kasutage neid protektsionistlike meetmetena. Nagu ta täiesti õigesti märkis, elame me üleilmses majandusruumis ja ma loodan, et see ka jääb nii.
Ma soovin volinik Mandelsonile edu WTO Doha kokkuleppega ning loodan, et me suudame koos USA ja Euroopa Liiduga põllumajanduse küsimustega edasi liikuda ja saavutada kokkuleppe, ehitades üles asju nagu Euroopa-Vahemere piirkond, mis on Euroopa Liidule väga tähtis. Meil on lepingud Marokoga ja me peame taolisi asju silmas pidama. USA just hiljuti sõlmis selles osas vabakaubanduslepingu.
Lõpuks paar sõna majanduspartnerluse lepingute kohta. Veidi üle kuu tagasi oli kaubandusvolinik Peter Mandelson täiesti kindel, et suudab detsembriks majanduspartnerluse läbirääkimised lõpetada. Loodame, et tal see õnnestub.
Pasqualina Napoletano
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, me oleme teadlikud piirangutest ja taustast, mis mõjutavad komisjoni välispoliitikat, ja seega oleme tänulikud tehtud jõupingutuste eest, näiteks on tagatud abi jätkuv jõudmine palestiinlasteni pärast sündmuste dramaatilist pööret, mis järgnes seaduslikele valimistele. Selles küsimuses soovitaksime komisjonil juba nüüd ette valmistada võimalikud tegevuskavad tulevikuks, kas siis Annapolise konverents on edukas - mida me loodame - või mitte.
Mis puudutab naabruspoliitikat, siis, nagu juba öeldud, oleksime ausalt öeldes oodanud enamat kui programmi tekstis toodud lühikene eduaruanne. Oleme alustanud arutelu meie edasise Vahemere-poliitika üle, ma ei tea, kas president Sarkozy kavatseb selle küsimuse tõstatada oma tänases kõnes, ja komisjon peaks kahtlemata käsile võtma nende poliitikate üksikasjalikuma hindamise. Ka peaks komisjon tegema ettepanekuid tulevikuks, kaasates täiskogu rohkem sellesse tegevusse kui minevikus, pidades silmas, et homme arutleme parlamendi raporti üle naabruspoliitika kohta.
Veel enam, me soovime tungivalt näha ELi poliitikate suuremat omavahelist ühilduvust, nagu põllumajandus-, kalandus-, kaubandus- ja sisserändepoliitika, ja meie arengukoostöö poliitikad kõige vaesemate riikidega, eriti Aafrikas.
Lõpetuseks, viide Lõuna-Ameerikale tundub meile nõrk. Tõesti, oleksime oodanud, et Euroopa tegevuskavas pööratakse rohkem tähelepanu suhete arendamisele Euroopa Liidu ja nii tähtsa maailmajao vahel, arvestades, et Lõuna-Ameerikal on eluline tähtsus keskkonda puudutavates otsustes ja samuti teistes poliitikates, nagu kaubandus ja energeetika. Need on peamised punktid, mida soovisin meie fraktsiooni nimel esile tõsta.
Maria Martens
(NL) Härra juhataja, kõnelen siin meie fraktsiooni koordinaatorina arengukomisjonis. Seetõttu ei tule teile üllatusena, et soovin komisjoni õnnitleda õitsengu, solidaarsuse, turvalisuse, vabaduse ja maailmas Euroopa positsiooni tugevdamise rõhutamise puhul.
Kõik need asjad on otseselt seotud olukorraga vaestes riikides. Vaesus, sõda ja ebastabiilsus avaldavad meie maailmajaole otsest mõju. Solidaarsus ja toetus vaestele riikidele ei ole ainult nende maade huvides, vaid Euroopa enda huvides. Asjakohase lahenduseni rände-, energia- ja kliimaprobleemides jõuame ainult koostöös vaeste riikidega. Tõepoolest, nagu volinik ütles, vajame kohe kõikehõlmavat ja sidusat lähenemisviisi.
Härra juhataja, nimelt selles kontekstis on Euroopa ja Aafrika jaoks väga oluline koos töötada ühise ELi-Aafrika strateegia väljatöötamise suunas Aafrika arendamiseks. See formuleeritakse Aafrika tippkohtumisel detsembris Lissabonis. Ma loodan, et sellest kujuneb uue koostööviisi hea näide.
Mis puutub meie poliitikate tõhususse, siis usun kindlalt kvaliteedikontrolli ja mõju hindamise tähtsusesse ning vajadusse lõpetada bürokratism. Ma loodan, et sel kombel saavad parlament ja komisjon hästi koos töötada ja seetõttu teavitab komisjon meid olukorrast korrapäraselt ja õigeaegselt, nagu ta tõepoolest tegema peaks.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Härra juhataja, kõigepealt tahaksin ma tänada teid kõiki märkuste eest, olgu need siis üldised või üksikasjalikud, kriitilised või toetavad seoses komisjoni järgmise aasta tööprogrammiga. Selle arutelu ulatus on hea näide Euroopa institutsioonide ülesannete, missioonide ja tegevuse ulatusest. See hõlmas märkusi kalanduspoliitika kohta, kalanduskokkuleppeid Tansaaniaga, rahuprotsessi Lähis-Idas, ühesõnaga teemadevaldkond, millega me tegeleme, on väga lai.
Ma loodan, et see arutelu rõhutab Veel kord, et eesmärgid, mis komisjon on härra Barroso juhtimisel endale seadnud, on endiselt päevakajalised ja pakilised. Need puudutavad heaolu, turvalisust ja solidaarsust ning kogu oma tegevuses pöörame me tähelepanu Euroopa Liidu rollile maailma tasandil. See tuli väga selgelt välja ka viimastest sõnavõttudest.
Ma olen järginud seda menetlust ja suhelnud Euroopa Parlamendiga nii parlamendikomisjonides kui siin täiskogul. Ma arvan, et me võime öelda et see, kuidas kõnealune menetlus on paranenud, parandab ka meie uue õigusloome- ja tööprogrammi ettepaneku kvaliteeti. Ma hindan ka seda, et kõik minu kaasvolinikud on osalenud oma vastutusalas olevates komisjonides. Me hindame kõrgelt kõiki üksikasju, mis me tänu neile kontaktidele oleme saanud ja mida me saime selle protsessi käigus muuta või lisada. Ma loodan, et meie koostöö muutub veelgi poliitilisemaks ja teie kommentaarid näitavad, et me oleme siin selleks, et arutada asjade poliitilist sisu ja üleüldist tasakaalu. Samuti tuleb siin selgelt välja, et eri fraktsioonidel võivad üldise tasakaalu suhtes olla eri seisukohad.
Ma tahaksin kommenteerida nelja või viie konkreetse küsimuse sisulist külge. Need küsimused kerkivad Euroopa Komisjonis peaaegu iga nädal uuesti. Alustaksin Lissaboni protsessi ja majanduskasvuga. Mulle tundub, et me oleme esimest korda saavutanud nähtavaid tulemusi. Ei ole õige öelda, et see poliitika on täielik läbikukkumine ja mingit paranemist ei ole märgata. Me oleme rohkem keskendunud Lissaboni tegevuskavale. Me oleme loonud suurema poliitilise omanditunde ja meil on omalaadne tulemustabel, mille põhjal me teeme kindlatele riikidele suunatud soovitusi, positiivseid ja negatiivseid kommentaare selle kohta, mida liikmesriigid on korda saatnud. Rohkem keskendumist, rohkem poliitilist omanditunnet, tegevuste suurem läbipaistvus - see on jätkuvalt viis, kuidas edasi liikuda. See on Euroopa Liidu pikaajaline eesmärk, kuid me peame jätkuvalt avaldama liikmesriikidele survet, et nad tulemusi saavutaksid.
Teine valdkond puudutab sotsiaalseid küsimusi ja sotsiaalset tegevuskava, mis kommentaaride põhjal otsustades huvitab eelkõige parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni. Me kuulsime mõningaid konkreetseid küsimusi üldhuviteenuste kohta. Komisjon on juba ammu mõistnud, kui olulised on üldhuviteenused ja meil on aastaid toimunud selles küsimuses arutelud.
Meil on väga hea meel, et Lissaboni lepingu ja protokolli suhtes üldhuviteenuste kohta on kokkulepe saavutatud. Järgmisel nädalal võtab komisjon osana meie siseturu läbivaatamisest vastu teatise, mis piiritleb selle, kuidas me käsitleme üldhuviteenuseid. Ma loodan, et parlament uurib teatist väga tõsiselt, samuti sellega kaasnevaid dokumente, milles selgitatakse, kuidas ja millal kehtivad üldhuviteenuste kohta riigiabi ja samuti avalike hangete eeskirjad.
Ma tahaksin selgelt välja öelda, et komisjon ei taha arutelu selles osas lõpetada. Ta soovib, et arutelu keskenduks olulistele probleemidele, et oleks võimalik suunata jõupingutused konkreetsete lahenduste leidmisele. Seega arutelu jätkub ja me loodame, et ka parlament annab sellesse oma panuse.
Teine suur küsimus, mille puhul ma tahaksin teid üksikasjaliste kommentaaride eest tänada, puudutab energeetikat.
(Juhataja katkestas kõneleja, et paluda saalis vaikust.)
Ma ei hakka rääkima kõigist üksikasjadest, mida siin arutelus mainiti. Ma olen kindel, et see dialoog vastavate komisjonide ja Euroopa Parlamendi vahel jätkub. Aga ma tahksin korrata seda, mis on meie ettepanekus. Energiapaketis on neli eri algatust. Te olete neid maininud, sest tegemist on poliitilise dokumendiga, mis keskendub siseturule, varustuskindlusele ja tehnoloogia arengule.
Me vaatame läbi naftavarude direktiivi. Me vaatame täielikult läbi hoonete energiatõhususe direktiivi, mille kohta esitati siinsel arutelul konkreetne küsimus. Samuti vaatame me läbi energia maksustamise direktiivi, kuna maksustamist saab kasutada selleks, et soodustada keskkonnasõbralikku energiatarbimist.
Järgmine küsimus, mis järjekindlalt kerkib meie poliitilise tegevuskava tippu ja mitte ainult Euroopa Komisjonis, vaid kindlasti ka siin täiskogus ning kõikides Euroopa valitsustes, on rändeküsimus.
President Barroso selgitas väga täpselt, kuidas me selle küsimusega tegeleme. Ma võin teile kinnitada, et tänu kolleeg härra Frattinile on see küsimus peaaegu iga nädal ka komisjoni tegevuskavas. Me arutame seda pidevalt ja teeme ettepanekuid, kuidas rändeküsimust lahendada. Te teate, et seadusliku rände poliitikat ei esitata järgmisel aastal, sest me oleme juba vastu võtnud rea ettepanekuid, mis käsitlevad seaduslikku rännet, nii et see ei ole järgmisel aastal tähelepanukeskmes.
2008. aastal on siiski kaks prioriteetset algatust. Koostatakse direktiiv hooajatööliste riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ning samuti direktiiv ettevõtetevahelise lähetamisega riiki sattunud inimeste ja koolituse eesmärgil inimeste riiki sisenemise, seal ajutiselt viibimise ja elamise tingimuste kohta. See on kõik, mis selles valdkonnas oodata on.
Komisjoni põhiseisukoha selgitamiseks nendes küsimustes viitaksin ma käesolevas arutelus president Barroso öeldud sõnadele. Te näete, et need küsimused jäävad ka järgmisel aastal meie tegevuskavas olulisele kohale.
Kuna te mainisite ka tervet rida välispoliitilisi küsimusi, üritusi ja sündmusi, milles Euroopa Liit peaks osalema ja olulist rolli mängima, tahan ma öelda, et välisrindel on meil järgmiseks aastaks ette nähtud kolm strateegilist algatust. Meil on laienemist käsitlev strateegiadokument, terve rida raporteid edasimineku kohta Euroopa naabruspoliitikas (kuna paljud teist seda poliitikat nimetasid) ja meil on ka teatis konkreetsete järelmeetmete kohta ELi Aafrika strateegiale. Seega on meil järgmise aasta vältel väga palju võimalusi arutada välisküsimusi.
Kuna praegu käib minu teine ametiaeg komisjonis, võin ma omalt poolt öelda, et praegu ollakse väga palju enam keskendunud rakendamisele ja seda mainiti ka arutelus. Me näeme iga päev vaeva, et olla kindlad, et me tõesti keskenduksime rakendamisele, kuna iga õigusakt on ainult nii hea kui selle rakendamine. Sellele keskendume me jätkuvalt.
Ma võin teile ka öelda, et ei vasta tõele, et me ei pöördu kodanike poole. Viimaseid eurobaromeetri näitajaid vaadates selgub, et need ei ole kunagi olnud nii positiivsed nagu praegu ja see on seotud nende konkreetsete tulemustega, mis me oleme saavutanud. Kui me arutame asju Euroopa Parlamendis ja kui meie tegevuse konkreetsed tulemused muutuvad kodanikele nähtavaks, siis me näeme ka seda, kuidas tõuseb demokraatlik legitiimsus ning just sellele peame me keskenduma.
Järgmisel aastal lisame me kõigile oma ettepanekutele ka kodanikele mõeldud kokkuvõtte. Veel enne selle aasta lõppu esitame me uue internetistrateegia. Ütlen seda, kuna mõned teist küsisid selle kohta. Järgmise aasta alguses tuleb välja ka uus audiovisuaalne strateegia. On väga oluline, et me koos keskenduksime reale teabevahetuse prioriteetidele ja meie tööprogrammis oleks näha ettepanekud institutsioonidevahelise teabevahetuse prioriteetide kohta.
Järgmine aasta on kultuuridevahelise dialoogi aasta, mis juhatatakse sisse Sloveenia eesistumisel jaanuari alguses. Detsembris toimuvad Euroopa Parlamendi osavõtul eelüritused ja me loodame, et Euroopa Parlament võtab kogu järgneva aasta jooksul aktiivselt üritustest osa.
Tahaksin teid veel kord tänada selle arutelu eest. Kui mõned küsimused, millest te huvitatud olete, õigusloome- ja tööprogrammist puuduvad, ei tähenda see, et need on kõrvale jäetud. Komisjon esitab ka edaspidi igakuiseid ülevaateid tehtud tööst, sealhulgas algatused, mida ei ole esile tõstetud või algatused, mis kerkivad ettenägematute sündmuste tõttu päevakorda.
Dialoog Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel ei lõpe täna. Me jätkame koostööd positiivses vaimus, mis on iseloomustanud kogu meie senist koostööd, menetlust ja ühiseid ambitsioone, mis on leidnud väljenduse selles tööprogrammis. Meil on lahknevaid seisukohti vähem kui ühiseid ning meil on ühine nägemus üldiste eesmärkide ja prioriteetide kohta aastaks 2008. Ma loodan, et teie resolutsioon toetab meie tegevust ja on suurepäraseks aluseks meie jätkuvale koostööle.
(Aplaus)
Juhataja
Ma tahaksin tänada kõiki kolleege nende panuse eest sellesse arutelusse, tänan volinikke, kes siin kohal olid ja eriti proua Wallströmi tema sarmi ja julguse eest.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub detsembrikuu osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Richard Corbett
kirjalikult. - Härra Nassaueri kõne tõmbas peaaegu võrdusmärgi õigusaktide ja bürokraatia vahele, kui väljendada seda lihtsustatult ja leebelt. Euroopa õigusakt, mis loob ühisturule ühtsed ühised eeskirjad 27 üksteisele vasturääkiva ja vastuolulise eeskirja asemel, teeb äriühingute elu lihtsamaks ja vähendab bürokraatiat. Tervise- või keskkonnakaitse alane õigusakt võib küll lühiajalises perspektiivis kallis olla, kuid pikemas perspektiivis säästab see raha.
Loomulikult tahame me kõik tarbetut halduskoormust ja bürokraatiat vältida, kuid on naeruväärne jätta mulje, et ükski õigusakt ei ole tervitatav sellepärast, et see toob endaga vältimatult kaasa bürokraatia.
Katalin Lévai
kirjalikult. - (HU) Daamid ja härrad, härra juhataja, ma tervitan Euroopa Komisjoni tööprogrammi aastaks 2008, mis määrab kindlaks liidu tuleviku ja selle arengu järgmised sammud. Ma tunnen, et on oluline rõhutada, et dokumendis ei peaks sisalduma ainult põhimõtted, vaid ka asjakohased soovitused Euroopa poliitikate tegeliku toimimise huvides, eriti sotsiaalpoliitika valdkonnas. Viimastel aastatel üha kasvav sisseränne on väljakutse kõigile ELi riikidele. Siiski puuduvad veel asjakohased vastused, kuidas toime tulla sellega seotud sotsiaalsete ja majanduslike probleemidega.
Ma olen nõus sellega, et töödokumentides sisalduvad ühtne lähenemisviis rändele ja surveavaldus tööjõu liikumise sobivaks haldamiseks, mis on vajalik majanduse arenguks. Euroopa vajab sisserändajate tööjõudu, kuid sellest hoolimata langevad nad süstemaatiliselt diskrimineerimise ja erinevate julmuste ohvriks. Me ei saa Euroopa rändepoliitikas lahti öelda inimsuse ja heatahtlikkuse põhinõuetest. Pagulaste vastuvõtuprogrammid peavad hõlmama tööhõivet, koolitust ja sisserändajate täielikku integreerimist Euroopa ühiskonda inimlikul tasandil ning eelkõige peame võitlema ksenofoobia ja rassismi vastu.
Tuleb toetada seaduslikku rännet ja samal ajal tõhusalt tegutseda ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu. On vajalik ette valmistada ühine Euroopa pagulaspoliitika, et seda kõike saavutada.
Selleks ja Euroopa kodanike usalduse võitmiseks vajame me paremaid, kõikehõlmavamaid õigusakte, mida järjepidevalt rakendatakse.
Mairead McGuinness
kirjalikult. - Ma tervitan komisjoni 2008. aasta tööprogrammi tutvustamist. Usun, et komisjoni lähenemisviis väljakutsetele, millega EL praegu vastakuti on, nagu finantsturgude kõikumine, võitlus kliimamuutusega ja energia varustuskindluse tagamine, rõhutab veel kord seda, et EL tervikuna on võimeline saavutama seda, mida ükski liikmesriik üksinda ei suudaks. Üksnes siis, kui EL näitab nendes valdkondades suunda ja saavutab tulemusi, võib ta loota kodanike jätkuvale usaldusele.
Olen siiski pisut ettevaatlik komisjoni lähenemisviisi suhtes kahes konkreetses valdkonnas. Ma arvan, et terves ELis kasutatava maksubaasi väljaarendamiseks ettenähtud sammud ei ole õiged. Maksustamispoliitika jääb liikmesriikide ainupädevusse ja välja pakutud ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas kahjustab selle pooldajate väidetele vaatamata liikmesriikide pädevust valdkonnas. Ma usun, et see viib vaikimisi maksude ühtlustamisele ja niisugusele asjade käigule olen ma täiesti vastu. Niisugused lahkarvamusi põhjustavad algatused tekitavad ainult lõhet liikmesriikide vahele ja kahjustavad kodanike usaldust Euroopa projekti.
Teiseks usun ma, et on äärmiselt oluline, et komisjon püüaks leida õiget tasakaalu ühise põllumajanduspoliitika eelseisva läbivaatamise ja samal ajal toimuva ELi eelarve arutelu vahel.