Ekonomikos valdysena ir Lisabonos sutarties 9 straipsnis (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl
Stepheno Hughes, Pervenche Berès ir Udo Bullmanno S&D frakcijos vardu Tarybai pateikto klausimo, į kurį atsakoma žodžiu: Ekonomikos valdysena ir Lisabonos sutarties 9 straipsnis - B7-0660/2010), ir
Stepheno Hughes, Pervenche Berès ir Udo Bullmanno S&D frakcijos vardu Komisijai pateikto klausimo, į kurį atsakoma žodžiu: Ekonomikos valdysena ir Lisabonos sutarties 9 straipsnis - B7-0661/2010)
Pervenche Berès
autorė. - (FR) Ponia pirmininke, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, abi jūsų institucijos sunkiai dirbo ekonomikos valdysenos srityje ir šiandien Europos Parlamentas svarsto šešis Komisijos pasiūlymus dėl ekonomikos valdysenos.
Šiandien gyvename pagal Lisabonos sutartį, kurios 9 straipsnyje numatyta, kad, apibrėždama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Europos Sąjunga turi, cituoju: "atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga". Šis straipsnio nuostatos privalomos visoms Europos Sąjungos institucijoms ir visoms jos politikos sritims.
Tačiau iki šios dienos jūs dar neįvertinote "ekonomikos valdysenos paketo", dėl kurio prašote mane pareikšti savo nuomonę, poveikio. Komisijai labai patinka atlikti tokius poveikio vertinimus, pvz., kai reikia įgyvendinti teisės aktus dėl elektromagnetinio poveikio sukeliamų ligų.
Tai vertintina teigiamai, bet pageidautume, kad tokį patį uolumą ji rodytų ir ekonomikos valdysenos atžvilgiu. O šiaip ką matome? Matome Komisijos narį O. Rehną, šiandien mums pasakojantį apie tris savo strategijos ramsčius: viena vertus - augimą, antra vertus - ekonomikos valdyseną ir galiausiai - finansų rinkų priežiūrą. Bet jei kairranka nežino, ką daro dešinė, Europos Sąjungos veiksmai bus nenuoseklūs ir nebus laikomasi 9 straipsnyje išdėstytų Europos Sąjungos teisės nuostatų.
Todėl raginame jus įvertinti priemonių, kurių ketinate imtis, socialinį poveikį užimtumui, senatvės pensijų kaupimui, socialinei apsaugai ir viešųjų paslaugų finansavimui.
Kokį poveikį kova su skurdu padarys jūsų strategijos "Europa 2020" tikslams, jei žinome, kad, 2008 m. duomenimis, 116 mln. Europos Sąjungos gyventojų gresia skurdas ir socialinatskirtis?
Tikrovyra tokia: atrodo, kad Komisija, naudodamasi slaptais įgaliojimais, prašo jūsų, reaguojant į kai kurių valstybių narių Taryboje pareikštus nuogąstavimus, reformuoti Stabilumo ir augimo paktą, padaryti jį dar labiau įpareigojantį, numatyti kardomąsias ir taisomąsias sankcijas, tuo tarpu ignoruojant būtinas investicijas, susijusias su jūsų pačių patvirtinta strategija "Europa 2020".
Žinome, kad kuriant darbo vietas jų gausėjimo perspektyvos per kelerius artimiausius metus klostysis kur kas sunkiau nei ką tik pasibaigusiais metais.
Nesipriešiname grįžimui prie valstybės finansų struktūros, bet priešinamės augimo strategijai be finansavimo priemonių su neišmatuojamą socialinį poveikį galinčiais padaryti griežto taupymo planais, su galimomis nelygybės pasekmėmis, strategijai, kurioje nesvarstomi jokie su turto paskirstymu susiję nelygybės aspektai.
Tai nėra ta Lisabonos sutarties dvasia, dėl kurios taip sunkiai kovojome ir kurią jūs, Tarybos Pirmininke ir Komisijos nary, privalote įgyvendinti.
Olivier Chastel
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Ponia pirmininke, Komisijos nary, gerbiami Parlamento nariai, džiaugiuosi, kad salėje esama visuomenės atstovų. Tai gerai.
Žinoma, norėčiau padėkoti Parlamentui, kad įtraukšį klausimą į šios mėnesinės sesijos darbotvarkę. Tai leidžia mums aptarti svarbų klausimą, kurį svarstydama Taryba per pastaruosius mėnesius nuveikdidelį darbą.
Žinoma suprantu, kokia svarbi šiam Parlamentui ekonomikos valdysena ir jos sąsajos su socialiniais klausimais plačiąja prasme, kaip išdėstyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje. Apibrėžiant ir įgyvendinant visus Europos Sąjungos politinius sprendimus bei veiksmus, taigi įskaitant ir visus su būsimąja ekonomikos valdysena susijusius veiksmus, privaloma laikytis iš 9 straipsnio išplaukiančių prievolių.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad Tarybai pirmininkaujant Belgijai labai dažnai buvo minima 9 straipsnio nuostatų ir atitinkamai - socialinės apsaugos sąlygos įgyvendinimo svarba. Todėl norėčiau priminti gruodžio 6 d. Tarybos patvirtintas išvadas dėl socialinio lygmens integruotos strategijos "Europa 2020" sąlygomis. Šiose išvadose Europos Komisija raginama stiprinti ir skatinti naudotis esama socialinio poveikio įvertinimo sistema. Jose raginama pasitelkus atvirąjį koordinavimo metodą parengti ataskaitą dėl 9 straipsnio nuostatų įgyvendinimo vykdant europinę veiklą ir priimant politinius sprendimus. Komisija taip pat raginama ieškoti priemonių įtraukti socialinius aspektus, taigi ir 9 straipsnio nuostatas, į savo pavyzdinę Europos kovos su skurdu platformos iniciatyvą, kuri turėtų būti paskelbta artimiausiomis dienomis.
Kalbant konkrečiau, naujojo makroekonomikos stebėsenos ir koordinavimo mechanizmo požiūriu, Taryba užimtumo ir socialinės apsaugos nelaiko tik naujosios makroekonomikos stebėsenos sistemos, kurios poveikis turėtų būti ištirtas, pasekme, bet ir veiksniu, kuris trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu skatintų makroekonomikos ir finansų augimą. Tai svarbu, jei norime išvengti nestabilios makroekonominės padėties ir išlaikyti sutartimis siekiamą užtikrinti institucijų pusiausvyrą.
Tarybos pasiryžimas skatinti praktinį 9 straipsnio įgyvendinimą akivaizdus ir iš Europos semestro ciklo, kuriuo, remiantis integruotu požiūriu, siekiama atspindėti pusiausvyrą tarp strategijos "Europa 2020" bei Stabilumo ir augimo pakto. Todėl 9 straipsnyje nustatytus principus būtina taikyti visuose šiuose dokumentuose ir teisėkūros priemonėse, kad jie taptų integruota visuma.
Turėdama tai omenyje, Taryba savo darbą atliko dviem etapais. Pirmajame etape, kaip numatyta Sutartyje ir naujojoje ekonomikos valdysenos sistemoje, Taryba parengEuropos užimtumo strategiją. Spalio 21 d. patvirtintose išvadose Taryba apibrėžEuropos užimtumo strategijos vietą ekonomikos valdysenoje.
Antrajame etape gruodžio 6 d. Europos Vadovų Taryboje buvo patvirtinta nauja daugiašalės užimtumo ir socialinės politikos stebėsenos priemon- Bendroji vertinimo sistema, kuri bus naudinga geresnei valstybių narių užimtumo ir socialinės integracijos politikos stebėsenai ir kuria bus užtikrinama, kad Europos lygmeniu būtų geriau atsižvelgiama į šias sritis.
Šias naująsias priemones reikės pasitelkti parengiamuoju makroekonomikos stebėsenos laikotarpiu, kad būtų skiriamas deramas dėmesys padėčiai darbo rinkoje ir socialinėms problemoms, galinčioms kelti grėsmę Ekonomikos ir pinigų sąjungai (EPS). Jos, žinoma, taip pat bus pagrindinės strategijos "Europa 2020" teminės stebėsenos vykdymo priemonės.
Taryba taip pat priminė, kad ketina įnešti savo indėlį tiek į penkiais pagrindiniais strategijos "Europa 2020" tikslais grindžiamą teminę stebėseną, tiek į makroekonomikos stebėseną, nes abi šios sistemos glaudžiai susijusios. Be to, reaguodamas į Tarybai pirmininkaujančios Belgijos prašymą, Socialinės apsaugos komitetas pateiknuomonę dėl strategijos "Europa 2020" socialinio lygmens. Joje pabrėžiama strategijos "Europa 2020" prioritetų ir nedalomos visumos, kurią sudaro Europos Vadovų Tarybos nustatyti tikslai, sąveikos būtinybė.
Taip pat pažymėčiau, kad Taryba minėjo 9 straipsnį ir kitose savo išvadose: išvadose dėl pensijų ir Tarybos išvadose dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų.
Ponia pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, savo diskusijoje šią popietę galime aptarti su ekonomikos valdysena ir ypač su jos socialiniais aspektais susijusius klausimus. Kaip pareigas einantis Tarybos pirmininkas, aš, žinoma, atidžiai išklausysiu jūsų kalbas, taip pat tikiuosi vaisingo pasikeitimo nuomonėmis, kuris bus mums visiems naudingas derantis toliau.
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, jūsų minimame Lisabonos sutarties 9 straipsnyje iš tiesų apibrėžiami ypatingi Europos socialinio ir ekonominio modelio bruožai. Skaitydami mūsų strategiją "Europa 2020" pastebėsite, kad joje akivaizdžiai pabrėžiamas toks Europos modelis, kai bendromis pastangomis siekiama pagerinti dalyvavimo darbo rinkoje, mokymosi visą gyvenimą, darbuotojų prisitaikomumo ir judumo bei socialinės įtraukties padėtį.
Vis dėlto šiais laikais tai nėra pakankamas atsakas į sudėtingus iššūkius, kai krizės Europoje aplinkybės daro neigiamą ar netgi sukrečiančią įtaką realiajai ekonomikai, viešiesiems finansams, darbo rinkai ir gyvenimo Europoje kokybei. Siekdama atremti dėl krizės kilusius iššūkius, Komisija ėmėsi kelių politinių iniciatyvų. Siekdama sustiprinti mūsų finansų sistemos stabilumą, ES susitardėl naujos finansų sektoriaus reguliavimo sistemos. Ji buvo svarstoma Parlamente. Be to, siekdama įveikti viešųjų finansų ir makroekonomikos netolygumų sunkumus, Europos Komisija pasiūlvisapusiškai stiprinti Europos Sąjungos ekonomikos valdyseną, pateikdama teisės aktų paketą, kurį minėjote savo klausime.
Kaip žinote, pakete pateikiami pasiūlymai, kaip daug rimčiau nei praeityje, nustatant priimtiną skolos mažinimo tempą, spręsti didelio masto valstybės skolos problemą. Jame siūlomi minimalūs reikalavimai nacionalinėms finansų sistemoms siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų Sutarties nuostatas, taip pat makroekonominių netolygumų, pvz., didelio einamosios sąskaitos deficito ar būsto rinkos burbulų, stebėsenos sistema. Jame pabrėžiamos prevencinės priemonės ir atsargumas, kurie turi užtikrinti geresnį pasirengimą ekonomikos nuosmukio laikotarpiui. Siekdama užtikrinti naujosios sistemos patikimumą, Komisija siūlo platų spektrą sankcijų, kurias reikėtų pradėti taikyti ankstyvajame etape.
Siūlomas teisės aktas grindžiamas siekiu pagelbėti valstybėms narėms vykdyti drausmingą politiką ir padėti pagrindą ilgalaikiam augimui, kuris būtinas Europos piliečių gerovei, drauge - įnešti svarų indėlį užkertant kelią būsimoms krizėms.
Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos padėtį, tikrai svarbu, kad ši ekonomikos valdysenos sistema pradėtų veikti kuo greičiau. Kalbant apie poveikio vertinimą, vyriausybių reformos buvo parengtos 2008 m. atlikus plataus masto tyrimą "EMU@10". Be to, rengdama komunikatą, kuriame skelbiama apie naująsias 2010 m. gegužės ir birželio mėnesiais patvirtinto vadinamojo Europos semestro valdymo struktūras, Komisija kartu su Europos Parlamentu ir Taryba su suinteresuotosiomis šalimis aptarsavo pasiūlymą ir energingai skatino plataus masto diskusiją šiais klausimais. Žinoma, pasiūlymus parengėme atsižvelgdami į ankstesnius rezultatus ir išmoktas pamokas.
Kokios svarbiausios pamokos? Svarbiausia pamoka - kad kur kas labiau verta imtis prevencinių veiksmų nei taikyti taisomąsias sankcijas jau sunkumus patiriančių valstybių atžvilgiu. Todėl daugiausia dėmesio skiriame pastangoms daryti teigiamą poveikį nacionalinių politinių sprendimų visumai, kuriai tenka tikroji atsakomybuž kompromisą tarp tikrojo ekonomikos atsigavimo bei augimo ir griežto taupymo bei viešųjų finansų konsolidavimo.
Europai reikia tiek vieno, tiek kito.
Elisabeth Morin-Chartier
Ponia pirmininke, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, po P. Berès klausimo norėčiau susitelkti prie ekonomikos modelio, kuriuo vadovaujamės savo Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijoje, - prie socialinės rinkos ekonomikos. Tai reiškia, kad privalome sutelkti visas pastangas ne tik krizei įveikti ir kovoti su skurdu, bet ir daug svarbesniam reikalui - užtikrinti kai kurių mūsų bičiulių Europos piliečių, šiandien paliktų nuošalėje, socialinę įtrauktį.
Socialinės įtraukties klausimą būtina spręsti šiandien: viena vertus, siekiant užtikrinti, kad šie piliečiai galėtų vėl pradėti dirbti, o tai reiškia - kurti darbo vietas, kurios padėtų kovoti su krize, antra vertus - o tai labai svarbu - užtikrinti, kad per ateinančius metus kiekvienoje valstybėje narėje parengtume mokymų programas: pradinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą iniciatyvas, kuriomis Europos piliečiams būtų sudaromos sąlygos prisitaikyti prie ateities darbo vietų, naujų reikalausimų kvalifikacijų ir prie strategijoje "Europa 2020" numatomo aukštesnio profesinės kvalifikacijos lygio.
Todėl, remdamiesi 9 straipsniu, galime aiškiai suvokti, kad, be visko, kas daroma finansų sistemų lygmenyje, taip pat reikia parengti labai svarbias priemones, siekiant užtikrinti, kad mūsų piliečiai būtų kvalifikuoti ir, būdami aktyvūs visuomenės nariai, galėtų tapti visapusiškai suinteresuotais jos veikėjais, o aktyvūs tai reiškia išsilavinę ir pasirengę imtis ateities darbų.
Todėl raginu, kad Komisijos politika atitiktų šiuos tikslus, kitaip pamesime iš akių stipria socialine sanglauda pasižyminčios Europos tikslą.
Antolín Sánchez Presedo
S&D frakcijos vardu. - (ES) Ponia pirmininke, Tarybos ir Komisijos atstovai, ponios ir ponai, per pastaruosius 50 metų padidėjo mūsų ekonomikų, o kartu ir ekonominės politikos tarpusavio priklausomybė.
Piliečių akys nukreiptos į Europos Sąjungą; jie žino, kad dėl Europos integracijos proceso daugelis jų gyvenimo aspektų buvo perkelta į ES institucijų atsakomybės sritį: daugelis sprendimų priimama bendrai.
Daugelis valstybių narių tradicinių priemonių buvo perkelta į Europos lygmenį, ir visi pripažįsta, kad ekonominpolitika yra Europos lygmens bendros svarbos klausimas. Todėl Europos Sąjunga tapo krizės dėmesio centru: visų akys nukreiptos į ES.
Negyvename, kaip kai kurie teigia, pagal scenarijų "po krizės". Geriausiu atveju galėtume gyventi pagal scenarijų "po nuosmukio". Šiais metais prognozuojamas augimas bus žemas ir nevienodas, ir problema ta, kad pagal kitų metų prognozes numatoma, jog augimas galėtų šiek tiek sumažėti. Šiuo metu Europos Sąjungoje yra 23 milijonai bedarbių. Dėl krizės atsivėrrimta socialinspraga, viešieji finansai patiria spaudimą ir netgi kilo grėsmeuro ateičiai.
Siekiant atremti krizę ir užtikrinti ES projekto ateitį, labai svarbu stiprinti Europos Sąjungos ekonomikos valdyseną. Norėdami įveikti šiuos bendrus iššūkius, turime atkurti augimą ir užimtumą, pakeisti ekonomikos modelį ir skatinti tvarią pasaulio raidą. Privalome to siekti užtikrindami Europos socialinio modelio ateitį.
Iš pirmosios 1929 m. ekonomikos krizės išmokome, kad valdžios institucijoms tenka pareiga atkurti augimą ir užimtumą; iš antrosios ekonomikos krizės, kilusios atstatant Europą po Antrojo pasaulinio karo - kad naujoji Europa turėtų būti pastatyta ant socialinio teisingumo pamatų. Negalime pamiršti nvienos šių pamokų ir abiem joms privalome skirti svarbų vaidmenį kuriant ilgalaikės Europos ateitį.
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje rašoma: "Nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga."
Todėl kalbame ne vien apie taupymą. Taupant ekonomika gali susitraukti. Reikia politinių sprendimų, kurie skatintų augimą, kitaip tariant, - atsakingų politinių sprendimų. Taip pat kalbame ne apie tai, kad augti reikia dabar, o paskirstyti vėliau: išmokome, kad paskirstymas skatina augimą. Taip pat nekalbame apie tai, kad pirma reikia siekti pažangos, o paskui patenkinti pagrindinius piliečių poreikius: išmokome, kad švietimas, sveikatos apsauga, socialinis saugumas ir viešosios paslaugos yra labai svarbu visuomenės pažangai. Jei to nėra, tai reiškia išlaidas, kurios taps našta mūsų ateities visuomenei, o sergančioje visuomenėje neįmanoma sveika ekonomika.
Todėl keliame šiuos klausimus: ar būsimoji ekonomikos valdysenos teisės aktų sistema privalo atitikti socialinės Europos modelį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį? Ar atliktas tikras poveikio įvertinimas? Galiausiai ar tikrai norime, kad Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso įvykdytų savo įsipareigojimą atlikti socialinio poveikio įvertinimą ir aiškiai pareikšti, kad Europai reikia naujo socialinio pakto, kuriuo būtų nustatomi finansų ir užimtumo standartai, modelio, kuris užtikrintų užimtumą, sąžiningumą, atsakingumą aplinkos atžvilgiu ir pasaulinį vystymąsi? Bet kokia kita reforma nebūtų pakankama.
Marian Harkin
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, agituodama balsuoti už Lisabonos sutartį, pateikiau Airijos piliečiams 10 priežasčių balsuoti "už". Viena jų buvo socialinės apsaugos sąlyga - 9 straipsnis.
Įvairiomis progomis šioje salėje ir kitur raginau Komisiją ir Tarybą remtis 9 straipsnio nuostatomis rengiant savo pasiūlymus dėl ekonomikos valdysenos ir, žinoma, imantis veiksmų prieš dabartinę ekonomikos krizę, kuri yra tikras išbandymas jų įsipareigojimui laikytis socialinės apsaugos sąlygos. Airijoje matome šių veiksmų padarinius: pastarąją savaitę vienu euru sumažintas minimalus valandinis atlyginimas, sumažintos neįgalumo išmokos ir išmokos akliesiems. Ką dabar šiems piliečiams reiškia 9 straipsnio nuostatos "kova su socialine atskirtimi" arba "tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimas"?
Žinoma, galėtumėte teigti, kad tai Airijos vidaus reikalas, bet taip nėra. Airijos taupymo priemonių rodiklius nustatES ir mūsų vyriausybkas mėnesį jums teiks ataskaitas. Ar priminsite jai 9 straipsnio nuostatas, kai gausite ataskaitą apie minimalaus atlygio sumažinimą? Kodėl taip įvyko? Taip įvyko todėl, kad Airijos ir Europos bankai ECB panosėje beatodairiškai naudojosi teise teikti paskolas ir skolintis patiems.
Šios dienos laikraščiuose rašoma, kad paskolų palūkanų normos, kurias dabar taikote Airijai, yra 3 proc. didesnės už taikytas Latvijai, Rumunijai ir Vengrijai. Audito Rūmų atstovai teigia, kad ES neturi jokios pagrindo paskoloms taikyti tokią maržą. Ar galiu jūsų paprašyti patvirtinti arba paneigti šią informaciją? Jei tai tiesa, prašau man paaiškinti, kad aš galėčiau paaiškinti Airijos piliečiams, kaip jų atžvilgiu veikia socialinės apsaugos sąlyga. Padėtis Airijoje ypatinga, bet jei šis modelis bus taikomas ir kitoms sunkumų patiriančioms šalims, tuomet 9 straipsnis atsidurs keblioje padėtyje
Philippe Lamberts
Ponia pirmininke, kalbėsiu trumpai. Jei vertinsime šiandien vykdomą politiką, apskritai imant, išlaidos sumažėjo 80 proc., o naujosios įplaukos padidėjo 20 proc. - manau, kad tai dar būtų dosnus vertinimas.
Visi labai gerai žinome, kad, 80 proc. sumažinus viešąsias išlaidas, pirmieji už tai sumoka pažeidžiamiausi mūsų visuomenės nariai. Todėl norėčiau pasidalinti su jumis savo pasipiktinimu pateikdamas du prieštaravimus: pirmąjį prieštaravimą įžvelgiu tarp ekonomikos valdysenos ir strategijos "Europa 2020".
Ekonomikos valdysenai reikalingi rimti neatidėliotini veiksmai ir griežtos privalomos taisyklės. Strategijos "Europa 2020" siekiai iš tiesų geri, ypač siekis mažinti skurdą, bet tai pernelyg nuosaiki, savanoriškai pasirenkama galimybir vyriausybės ją įgyvendintų tik labai to norėdamos ir turėdamos laiko. Ji neturi nieko bendra su prievolėmis. Mano vertinimu, tai neįveikiamas ir todėl su 9 straipsnio dvasia nesuderinamas prieštaravimas.
Antrojo prieštaravimo esama tarp su ekonomikos valdysena ir viešosiomis išlaidomis susijusių klausimų. Būtina nedelsiant mažinti viešąsias išlaidas, kitaip patirsime katastrofą. Skola privalo būti sumažinta vėliausiai per 20 metų, o jei įmanoma - ir dar greičiau, bet neatlikdami poveikio įvertinimo neskiriame tam pakankamai dėmesio.
Kai ateina laikas gauti naujų pajamų - kadangi bet kokiu atveju biudžetą sudaro įplaukos ir išlaidos - apmokestindami finansinius sandorius, energetiką ir pasitelkdami bendrą konsoliduotąją įmonių pelno mokesčio bazę, sakome: "Palaukite, reikia įvertinti, reikia apsvarstyti poveikį, negalime siekti per daug. Pagalvokime apie tai, skirkime laiko, įvertinkime... " Tikrai nesuprantu, kodėl, viena vertus, lekiame kaip akis išdegę negalvodami apie poveikį, antra vertus, judame lėtai ir skiriame laiko pagalvoti, o tuo tarpu už visa tai moka žmonės.
Manau, šie prieštaravimai visiems parodo, kad 9 straipsnis neatsveria Europos Sąjungos sutarčių straipsnių dėl ekonomikos suderinamumo. Jei norime atgauti savo piliečių pasitikėjimą, manau, turime panaikinti šį prieštaravimą.
Proinsias De Rossa
Ponia pirmininke, norėčiau paprašyti Komisijos atskirai paaiškinti Parlamentui, kaip ji ketina įgyvendinti 9 straipsnio nuostatas. Nuolat girdime apie makroekonomikos stebėseną. Tačiau niekuomet negirdime Komisijos kalbant apie makrosocialinę stebėseną, kuria būtų kontroliuojama, kaip valstybės narės įgyvendina Europos socialinę politiką ir jos tikslus.
Noriu, kad ji mums praneštų, ar ketina tuo pasinaudoti tik poveikiui vertinti, t.y. tikėdamasi, kad jos vertinimai neturės socialinio poveikio. To nepakanka, nes 9 straipsnio paskirtis - skatinti, kad būtų įgyvendinti Sutarties 3 straipsnyje išdėstyti Europos Sąjungos tikslai. Nepakanka nedaryti jokio poveikio - jis privalo būti teigiamas. Ši prievoltenka Komisijai ir ji privalo įgyvendinti sutartis.
Taip pat noriu paminėti visuotinės svarbos socialinių paslaugų, dėl kurių rengiu pranešimą, klausimą. Nekyla nmenkiausios abejonės, kad Komisijai įgyvendinant dabartinę krizės įveikimo strategiją valstybėse narėse bus sužlugdytos visuotinės svarbos socialinės paslaugos. Pakanka pažvelgti į Komisijos ir Airijos vyriausybės susitarimo memorandumą, kad tai taptų aišku. Antrajame jo puslapyje numatyta, kad 2011 m. einamosios išlaidos bus sumažintos daugiau nei 2 mlrd. EUR, įskaitant socialinės apsaugos išlaidų, valstybės tarnautojų skaičiaus sumažinimą, dabartinių valstybės tarnautojams mokamų pensijų mažinimą progresiniu pagrindu, daugiau nei 1 mlrd. EUR sutaupymą kitų išlaidų, ir, palyginti su esamais 2011 m. planais, -valstybės kapitalo išlaidų sumažinimą beveik 2 mlrd. EUR.
Kokį kitą poveikį tai galėtų turėti, jei ne visuotinės svarbos, ypač socialinių visuotinės svarbos, paslaugų sunaikinimą? Tad kur dingo 9 straipsnis? Kur buvo 9 straipsnis, kai Komisija derėjosi dėl šio sandėrio su ant žlugimo slenksčio stovinčia Airijos konservatorių vyriausybe?
Taip pat norėčiau paklausti Komisijos, kada ji ketina Parlamentui pristatyti su Airijos vyriausybe pasirašytą susitarimo memorandumą? Ji privalo tai padaryti pagal Lisabonos sutarties nuostatas. Kada galėsime jį išvysti? Kada turėsime galimybę jį čia aptarti?
Vienas iš kitų mano minėtų šį rytą šio susitarimo aspektų - Komisijos reikalavimas per metus minimalų darbo užmokestį Airijoje sumažinti iki 2 000 EUR. Kartoju, minimalų darbo užmokestį. Lisabonos sutartyje skelbiama, kad privalome užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, skatinti žmones likti darbe, išvaduoti juos iš skurdo spąstų ir t. t., ir pan., o dabar per metus dar sumažiname minimalų darbo užmokestį iki 2 000 EUR. Ką tai duos - iš darbo išeinančius žmones, kurie ieškos prieglobsčio palyginti saugiame socialinio aprūpinimo užutėkyje?
Į šiuos klausimus Komisija privalo atsakyti. Daugiau nenorime girdėti tuščių žodžių. Daugiau jokių plámás. Jokio Bendrijos žargono. Norime aiškių atsakymų, kaip Komisija ketina pritaikyti 9 straipsnio nuostatas užtikrindama ekonomikos valdyseną ir ypač - sudarydama susitarimus su valstybėmis narėmis dėl krizės įveikimo strategijos.
Salvatore Iacolino
(IT) Ponia pirmininke, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, nekyla abejonių, kad, išlikdamas budrus su ekonomikos valdysena susijusių klausimų atžvilgiu, Europos Parlamentas yra visiškai teisus ir elgiasi tinkamai.
Klausime minimame 9 straipsnyje visiškai nuosekliai nurodoma būtinyblabai atidžiai svarstyti visus su paskirais piliečiais susijusius aspektus.
Šiandien, ne daugiau kaip prieš kelias valandas, buvo priimtas svarbus teisės aktas, kuriuo pripažįstama piliečių teisimtis teisėkūros iniciatyvos, suteikiančios pirmumą jų teisei į pilietybę.
Rimtesnės stabilumo priemonės reiškia daugiau kontrolės, tai reiškia greitesnį bei veiksmingesnį įsikišimą ir gebėjimą geriausiai pasinaudoti konkurencingumu. Tvirtumą būtina derinti su veiksmingumu ir turiniu. Socialinapsauga glaudžiai susijusi su tikru nusiteikimu kurti darbo vietas ypač sunkiomis aplinkybėmis, tokiomis, kuriomis gyvename.
Dėl šios priežasties turime apie tai kalbėtis - ir kalbėtis prasmingai - su visomis suinteresuotosiomis šalimis.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Ponia pirmininke, ar galėčiau pasakyti, kad dėl ekonomikos valdysenos ir su ja susijusių tikslų, ypač nustatytų Lisabonos sutartyje, kyla konkrečių klausimų, pvz., ar vykdoma politika yra socialiai tinkama, ar plėtojant ekonomiką siekiama ekologinio augimo ir ar įgyvendinant ekonominius sprendimus kovojama su nedarbu, ypač - jaunimo.
Norėčiau paminėti šiuo metu stebimą Kipro Respubliką. Įgyvendinant priemones daroma viskas, tik nenurodomas būdas, kaip užtikrinti tinkamą socialinę politiką ir socialinį stabilumą, ypač taikant priemones, kuriomis pažeidžiami saloje augančios jaunosios kartos interesai.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Ponia pirmininke, naujojoje 2010 m. ataskaitoje apie užimtumą Europoje pabrėžiama aplinkybė, kad jaunimui tenka nešti krizės naštą ir kad jauni žmonės patiria vis daugiau problemų, nes dėl nedarbo labiausiai nukenčia 15-24 metų amžiaus grupė. Nepakanka vien nustatyti problemą, reikia ją išspręsti. Europos Sąjungoje turime tris milijonus bedarbių. Komisijos nary, prašau pasakyti, kokių veiksmų imsimės dėl to. Manau, reikia teigiamai įvertinti jūsų pastangas užfiksuoti problemą, bet ją reikia išspręsti ir čia jūs turite atlikti istorinį vaidmenį. Graikijai, iš kurios esu kilęs, neramu dėl to, kad jaunimo iki 24 metų nedarbo lygis pasiekstebinančią ir labai pavojingą 27,5 proc. žymą; o labiausiai kelia nerimą tai, kad įgijus geresnę oficialią kvalifikaciją nedarbo lygis nemažėja. Kaip žinote, užimtumas užtikrina ne vien pragyvenimą, tai - žmogaus orumo pagrindas. Privalome savo jaunimui suteikti orumo jausmą.
Andreas Mölzer
(DE) Ponia pirmininke, neseniai žiniasklaidoje pasirodpranešimų, kad bankrutuojančio Vokietijos banko HRE valdytojai, remiantis darbo sutartimis, kurios pasirašytos po to, kai bankas jau gavo didžiulę valstybės paramą, įgijo teisę į didžiules pensijas, nors jame dirbo tik dvejus metus. Tai patvirtina Europos Sąjungos piliečių įsitikinimą, kad bankai tiesiog maudosi piniguose, kol paprastų žmonių atžvilgiu taikomos griežtos taupymo priemonės.
Lisabonos sutarties 9 straipsnyje minimas "aukštas užimtumo lygis, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimas". Nuo ekonomikos ir finansų krizės ypač nukentėjusiems Europos žmonėms, kurių atžvilgiu dabar taikomos taupymo priemonės, šie žodžiai skamba kaip atvira pašaipa. Pvz., kai Vengrijoje atšaukiama pensijų reforma ir gyventojai verčiami vėl mokėti įmokas į valstybinę pensijų sistemą, kad neprarastų 70 proc. teisių į savo pensiją, tampa aišku, kad ES ima pūsti ledinis vėjas. Per plenarinės sesijos diskusiją dėl euro zonos ateities pareigas einantis Tarybos pirmininkas pareiškė, kad įvykiai Dubline pabrėžES ekonominės politikos kontrolės mechanizmo svarbą. Mano nuomonšiuo klausimu visiškai priešingai. Esama per daug centralizmo ir per daug derinimų.
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, norint apginti tai, ką vadiname Europos socialinės ekonomikos modeliu, reikia pritaikyti jį prie tikrovės, t. y. prie pasaulinių iššūkių ir Europą ištikusios krizės. Jei norime apginti šį modelį, jis negali likti toks, koks buvo.
Svarbiausia jau paminėta prielaida yra ši - tai pagrindinfilosofinmintis: konsolidavimas ir rinkų pasitikėjimo atgavimas yra stabilaus ir ilgalaikio augimo bei darbo vietų pagrindas. Tai labai svarbu užtikrinant Europos piliečių ateities gerovę.
Tiksliau atsakydamas į M. Harkin ir P. De Rossos klausimus - P. De Rossos klausimas buvo dėl Airijos - paminėsiu, kad šiuo atveju nustatome tas pačias kaip TVF palūkanų normas. Neprivalome viešai skelbti susitarimo memorandumo su Airijos vyriausybe. Turiu pasakyti, kad nėra nieko nesocialesnio už biudžeto deficito ir valstybės skolos didinimą, už kuriuos turės sumokėti būsimosios Europos piliečių kartos. Nėra nieko neatsakingesnio už bankininkystę, kuri perkelia savo problemas ir paverčia jas valstybės skolos problema. Tai nesocialūs ir neatsakingi veiksmai ir negalime dėl jų kaltinti Komisijos.
Pripažįstame, kad esama aiškios įtampos tarp daugelyje valstybių taikomų taupymo priemonių ir jų poveikio socialinei įtraukčiai bei skurdo lygiui. Sutinkame, kad dėl šios priežasties reikalingi poveikio vertinimai ir diskusijos. Tokia diskusija vyksta čia, Parlamente.
Pakartosiu, pagrindinmūsų filosofinmintis ta, kad verta imtis prevencinių priemonių. Prevencija reiškia, kad turėtume daryti įtaką nacionaliniu lygmeniu priimamų politinių sprendimų visumai. Nacionaliniu lygmeniu priimami politiniai sprendimai atlieka didžiausią vaidmenį siekiant kompromiso tarp taupymo ir augimo. Tai pagrindinatsakomybė, bet mes turime daryti įtaką nacionalinių politinių sprendimų visumai taip, kad neskatintume Europos ateities statyti ant skolų ir deficito pamatų, nes tai niekur neveda.
Olivier Chastel
Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip supratote iš mano pirmosios kalbos, Taryba puikiai žino apie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje numatytas prievoles, susijusias su būtinybe atsižvelgti į visus reikalavimų skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi, siekti aukšto švietimo, mokymo lygio ir žmonių sveikatos apsaugos aspektus. Šie įsipareigojimai yra ir bus deramai vykdomi visoje Tarybos veikloje.
Kadangi šios prievolės universalios, jas būtina vykdyti ir ekonomikos valdysenos srityje. Jomis paremtos Tarybos Pirmininko H. Van Rompuy'aus vadovaujamos darbo grupės ataskaitos išvados, kurioms spalio mėn. visiškai pritarEuropos Vadovų Taryba. Jomis taip pat paremti darbo grupės parengti šeši teisės aktų pasiūlymai, kuriuos Komisija pateikrugsėjo 29 d.
Vis dėlto, siekiant laikytis 9 straipsnio nuostatų, nebūtina formali poveikio įvertinimo procedūra. Tiek Taryba, tiek Parlamentas, ypač turint omenyje, kad abi mūsų institucijos šioje srityje priimdamos teisės aktus nustato Europos Sąjungos politiką ir veiklą, privalo atsižvelgti į šiuos reikalavimus. Taryba taip ir elgsis.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Nikolaos Chountis
raštu. - (EL) Siūlydama bausti "nedrausmingas" valstybes nares, Komisija savo teikiamame ekonomikos valdysenos priemonių pakete griežtina Stabilumo ir augimo pakto nuostatas ir biudžeto kontrolę. Kitaip tariant, tai blogiausias scenarijus, dėl kurio ES prasidėjo krizbei nuosmukis ir labai padidėjo jos socialinės problemos. Komisijos pasirinktas kelias reikalauti institucinių pokyčių didina socialinę ir regionų nelygybę. Todėl labai skausmingi socialiniai padariniai, kuriuos savo klausimuose minėjo kolegos Parlamento nariai, yra puikiai žinomi. Be to, jau pradedame realiai jausti šiuos padarinius, ir ne tik kai kurių Pietų valstybių, bet ir visos ES darbuotojai už juos moka. Europos Parlamentas privalo priešintis politikai, kuria ne tik taikomos griežtos taupymo priemonės ir apkarpomos darbuotojų teisės, bet ir menkinamas jo, taip pat nacionalinių parlamentų vaidmuo. Kitaip tariant - menkinamas renkamų ES institucijų, kurios savo reikalavimuose vis dėlto turėtų rodyti daugiau dėmesio piliečių kovai, atstovų vaidmuo.


Europeana - le prossime tappe (breve presentazione)
Presidente
L'ordine del giorno reca la breve presentazione della relazione da parte dell'onorevole Trüpel, a nome della commissione per la cultura e l'istruzione, su Europeana - le prossime tappe -.
Helga Trüpel
Signor Presidente, signora Commissario Kroes, Europeana è destinata a diventare il progetto culturale digitale più importante dell'Unione europea. Cosa significa Europeana? E' una biblioteca digitale, un museo digitale e un archivio digitale del nostro patrimonio culturale europeo. L'intenzione è consentire a tutti i cittadini di accedere a tale risorsa digitale, non solo in seno all'Unione europea, bensì in tutto il mondo. Il progetto Europeana è stato avviato nel novembre del 2008 e 1 000 istituzioni culturali hanno contribuito alla sua istituzione. Conta 150 organizzazioni partner. Finora, sono state digitalizzate circa 6 milioni di opere del nostro patrimonio culturale europeo. Entro giugno 2010 sono previste 10 milioni di opere digitalizzate e nel 2015 si prevede che tale cifra raggiunga i 15 milioni.
Come potete constatare, si tratta di un'iniziativa molto ambiziosa, ed è molto importante per l'Unione europea. Fino a questo momento è stata finanziata dal programma eContentplus e dagli Stati membri. Tuttavia, fino ad ora, il tasso di digitalizzazione ha evidenziato differenze considerevoli tra gli Stati membri. La Francia è in testa con oltre il 40 per cento, la Germania si attesta attorno al 16 per cento, ma molti altri Stati membri sono molto più indietro e questo, rammentatelo, dovrebbe essere il nostro fiore all'occhiello comune della politica culturale digitale europea.
E' particolarmente importante capire che esiste un'istituzione culturale pubblica che, per ragioni comprensibili, è destinata a rappresentare una valida concorrenza per la soluzione della controversia Google Book Search, in quanto non vogliamo semplicemente che il nostro patrimonio europeo venga affidato a un monopolio. Per il nostro patrimonio culturale europeo esigiamo una risorsa pubblica, nel senso europeo migliore del termine. Vogliamo inoltre mantenere un'influenza pubblica, in quanto ciò significa conferirla anche ai cittadini europei.
Non ci sono problemi di sorta per le opere che non sono più soggette ai diritti d'autore o che sono di dominio pubblico. Le cose si complicano notevolmente nel caso delle opere orfane, in altre parole, delle opere che sono ancora vincolate ai diritti d'autore ma per le quali è difficile rintracciare il titolare di tali diritti. Un'altra questione ancora sono le opere protette dai diritti d'autore. Se un giorno Europeana dovesse contenere opere protette dai diritti d'autore, gli scaricamenti privati dovranno essere a pagamento, altrimenti vanificheremmo il nostro valore aggiunto culturale sui mercati della cultura.
Pertanto, quello che vorrei conseguire dal punto di vista politico è da una parte una digitalizzazione rapida ed efficace e, al contempo, il mantenimento dei diritti d'autore, in quanto è l'unico modo per preservare la diversità culturale dell'Unione europea. Ci occorrono pertanto soluzioni consensuali per le opere orfane e una ricerca molto approfondita per individuare i titolari dei diritti d'autore. Da un punto di vista politico, quando ora discutiamo la strategia successiva a Lisbona, la strategia UE 2020, e quando si tratta di modernizzare la nostra economia, di sviluppare la società digitale, la società basata sulla conoscenza e la diversità culturale, la questione chiave per me è che Europeana deve essere anche parzialmente sovvenzionata da tale programma UE 2020, naturalmente con il coinvolgimento degli Stati membri. Deve essere un progetto europeo congiunto. Pertanto, ci occorre anche una campagna "aderisci a Europeana” per individuare, si spera, altri sponsor privati. Dobbiamo tuttavia chiarire che occorre sensibilizzare i cittadini e soprattutto i giovani sull'esistenza di tale risorsa. Molte persone ne sono ancora all'oscuro. E' questo il compito enorme che ora attende tutti noi.
Piotr Borys
(PL) Signor Presidente, Europeana è un'iniziativa di importanza cruciale, che può mettere a disposizione di tutto il mondo il patrimonio culturale europeo. Come sappiamo, non è soltanto una biblioteca, è anche un museo e un archivio virtuali. Vorrei che tutti i parlamentari di quest'Aula potessero dire che le opere di grandi creatori nazionali, come nel mio caso Chopin, Marie Curie, da ragazza Skłodowska, o Słowacki, possono essere disponibili su Internet. Vorrei citare tre fattori chiave. In primo luogo, nel caso di Europeana, non possiamo scendere a compromessi sulla qualità: è un aspetto a cui dobbiamo prestare attenzione nel corso del progetto. In secondo luogo, occorre una soluzione alla questione dei diritti d'autore nel caso delle opere orfane e fuori stampa. In terzo luogo, vorrei insistere con il commissario Kroes affinché solleciti una digitalizzazione degli Stati membri, se in futuro vogliamo essere orgogliosi di questo grande progetto esemplare.
Mi preme ringraziare l'onorevole Trüpel per una relazione eccellente.
Ioan Enciu
(RO) In qualità di relatore per parere della commissione per l'industria, la ricerca e l'energia sulla relazione "Europeana - le prossime tappe”, accolgo con favore il fatto che il testo sia stato finalizzato e spero che la Commissione ne adotterà le raccomandazioni. Finora, durante le discussioni sull'argomento, sono stati trattati numerosissimi temi, quali la struttura informatica, la gestione del sito di Europeana, il libero accesso alle informazioni della biblioteca, la necessità di standardizzare il processo di digitalizzazione e il problema della copertura mediatica del sito. Alcune di queste problematiche compaiono nella relazione, il che mi fa sperare che siamo riusciti a mettere a punto un documento esaustivo.
Auspico tuttavia che in futuro prosegua la discussione su determinati aspetti, quali la gestione del sito, i metodi di finanziamento e, soprattutto, l'organizzazione del sito sotto forma di database unico e non come portale. Mi auguro che le raccomandazioni presentate dal Parlamento europeo, insieme alle considerazioni della Commissione sulle questioni sopracitate, diano vita a un progetto coronato dal successo. Europeana può tradursi in un'iniziativa efficace per l'Unione europea a condizione che si ispiri ai valori e agli ideali dell'Unione e rappresenti il fulcro delle informazioni culturali europee.
Hannu Takkula
(FI) Signor Presidente, per prima cosa vorrei ringraziare l'onorevole Trüpel per l'eccellente relazione. Ormai la conosco da cinque anni grazie all'esperienza in commissione, e so che in qualsiasi cosa faccia mette attenzione e professionalità autentiche, e il documento ne è la prova lampante.
Questo è un altro tipo di progetto utile all'Europa, in quanto l'Unione europea viene considerata alla stregua di una comunità di valori, ma è anche una forte comunità culturale. Abbiamo 27 Stati membri diversi, che vantano una cultura estremamente ricca e variegata.
In un periodo in cui si stanno moltiplicando le autostrade dell'informazione, se riusciremo a rendere le informazioni più facilmente accessibili ai cittadini, scopriremo che è questo il tipo di ricchezza europea nel quale vale la pena investire e per la quale reperire risorse. In questo modo, anche tutti i paesi più piccoli avranno l'occasione di promuovere le loro culture uniche e speciali. Una volta che la banda larga verrà estesa ovunque grazie al lavoro di Commissione e Stati membri, il principio di uguaglianza diventerà una realtà in termini di erogazione di servizi culturali, di biblioteche, musei e archivi elettronici.
Marek Henryk Migalski
(PL) Né il mio gruppo politico, né io personalmente, siamo particolarmente a favore di programmi e istituzioni di grande entità o della creazione di realtà che vadano al di là di quanto è necessario. Tuttavia, Europeana non appartiene a questa categoria. Anzi, è un'entità molto importante, soprattutto perché viviamo in un'epoca di cultura visiva, e non scritta. Ciò significa, come ha dimostrato Neil Postman nel suo splendido libro Amusing Ourselves to Death (Divertiamoci fino alla morte), che la cultura visiva sta svalutando il dibattito pubblico e impoverendo noi cittadini. A propria volta, questo vuol dire che se un progetto ha la possibilità di incoraggiare l'abitudine alla lettura, ha la possibilità di migliorare le menti dei cittadini, e in tal modo l'Unione europea contribuirebbe a rafforzare la qualità dell'istruzione dei propri cittadini e del modo in cui operano, e di conseguenza negli Stati membri tali cittadini sarebbero più attivi e saggi, e quindi migliori.
Georgios Papanikolaou
(EL) Signor Presidente, onorevoli colleghi, stiamo discutendo un'iniziativa che potrebbe dimostrarsi una vera ricchezza per l'Unione e in questo frangente vorrei nuovamente ringraziare la relatrice, onorevole Trüpel, per l'eccellente relazione che ha prodotto.
Stiamo parlando di un archivio culturale elettronico degli Stati europei che consentirà l'accesso a informazioni culturali primarie, e vorrei cogliere l'occasione per sottolineare che la buona riuscita di Europeana dipenderà dal formato che sceglieremo, e con questo intendo dire che non vogliamo che Europeana sia una riproduzione delle piattaforme elettroniche già esistenti, quali Google o Wikipedia.
Vogliamo una fonte seria e affidabile, che contenga informazioni di importanza e rilevanza scientifica, una fonte in cui vengano protetti i diritti di proprietà intellettuale e che salvaguardi la serietà dei contenuti. A mio avviso, tale aspetto è garantito dagli emendamenti presentati e dalla discussione sull'argomento che si è svolta in sede di commissione per la cultura e l'istruzione. Ovviamente, un aspetto che non può essere salvaguardato è l'interesse da parte degli Stati membri a sfruttare tale strumento per promuovere la loro cultura.
E' qui che dobbiamo sviluppare tutti il nostro ruolo, spiegando l'importanza del progetto ai nostri governi nazionali e ai cittadini dei paesi membri, per conferire impulso a tale progetto e consentirci di utilizzarlo nel medio termine nella maniera migliore possibile.
Petra Kammerevert
(DE) Signor Presidente, onorevoli deputati, prima di tutto vorrei estendere i miei più sinceri ringraziamenti all'onorevole Trüpel per la relazione eccellente oggetto della discussione odierna.
Lo reputo un progetto magnifico che renderà disponibile ai popoli europei e a tutto il mondo il patrimonio culturale diversificato dell'Europa sotto forma di biblioteca digitale in rete. Tuttavia, sono ancora necessari altri sforzi congiunti da parte nostra per tradurre tale progetto in un successo autentico. Secondo il mio gruppo, una condizione imprescindibile in tal senso è il libero accesso - e ciò significa anche, per quanto possibile, gratuito - al nostro patrimonio culturale tramite Europeana.
In sede di discussioni congiunte, abbiamo raggiunto un buon compromesso che da una parte tutela gli interessi degli autori di opere protette, e al contempo garantisce la necessaria libera accessibilità, e mi preme che la Commissione tenga conto anche di tali proposte e le adotti in futuro.
Un'altra condizione irrinunciabile è che gli Stati membri acquisiscano sempre maggiore consapevolezza della propria responsabilità. Per il mio paese, ciò significa che non è accettabile che Goethe sia disponibile in polacco e francese, ma non nella versione originale tedesca. A tale riguardo, dobbiamo rivolgere tutti un appello più urgente agli Stati membri affinché mettano nuovamente a disposizione le risorse finanziarie adeguate per tradurre Europeana in un vero progetto di successo anche da questo punto di vista.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tenuto conto dei vantaggi offerti ai cittadini dell'Unione europea grazie all'accesso a Europeana, ritengo che il contenuto digitale esistente debba essere messo a disposizione in tutte le lingue ufficiali dell'Unione europea. Credo inoltre che sia d'importanza fondamentale offrire ai cittadini disabili l'accesso al contenuto digitale di Europeana. Alla luce di ciò, occorre non solo un formato adeguato, ma anche un accesso che sia adatto alle loro esigenze.
Raccomandiamo alla Commissione europea di chiedere ai fornitori di contenuti digitali di certificare la sicurezza dei siti Internet collegati a Europeana. Infine, ma non da ultimo, ritengo che sia importante mettere in campo un sistema sostenibile in termini di finanziamenti e sviluppo del progetto Europeana. Signora Commissario, la invito a esprimersi anche sulla revisione della direttiva sull'armonizzazione di determinati aspetti dei diritti d'autore e dei diritti correlati nella società dell'informazione.
Neelie Kroes
Signor Presidente, onorevoli deputati e, naturalmente, onorevole Trüpel, siamo rimasti tutti affascinati dalla sua relazione, che accogliamo con favore. Ritengo che di fatto "Europeana - le prossime tappe” rappresenti soltanto l'inizio di un'avventura ricca di sfide e che, tra l'altro, dia prova del forte sostegno politico a favore dell'ulteriore sviluppo di Europeana quale punto d'accesso comune al ricco e variegato patrimonio culturale europeo nell'era digitale.
Vorrei pertanto ringraziare l'onorevole Trüpel, la relatrice, per il lavoro svolto, e rivolgerle i miei complimenti per la scelta del nome, che di per sé dà già prova di unicità: "Europeana” - non serve nemmeno spiegare di che cosa si tratta.
La Commissione può inoltre appoggiare la proposta alternativa di risoluzione, che incontra il favore dei principali gruppi politici del Parlamento, come mi è stato riferito.
E' un progetto ambizioso e, lo ripeto, è soltanto l'inizio. Mira a mettere a disposizione su Internet libri, giornali, mappe, oggetti da museo, materiale audiovisivo e archivi sonori di tutta Europa in forma digitalizzata, il che è essenziale per garantire l'accesso alla cultura nell'era digitale. Non è soltanto quello che ha ricordato l'onorevole Migalski, vale a dire la possibilità che ci offre di diventare dei cittadini migliori. Ebbene, aspettiamo e lo scopriremo, ma in ogni caso ci dà la possibilità di essere più felici, in quanto la fruizione della cultura, nella maggior parte dei casi, genera felicità, per così dire.
La relazione del Parlamento sottolinea giustamente la presenza della componente economica. La digitalizzazione e l'accessibilità online del nostro patrimonio culturale andrà a vantaggio di diversi settori di attività: pensiamo all'istruzione, alla ricerca, al turismo e ai mezzi di comunicazione.
Il sito di Europeana è il frutto di una collaborazione senza precedenti tra biblioteche, archivi e musei europei. Al momento, come giustamente precisato dall'onorevole Trüpel, consente l'accesso diretto a 7 milioni di oggetti digitalizzati. Lo ripeto, è solo l'inizio e dobbiamo seguire questa strada. Si può fare di più e bisogna fare di più. La relazione del Parlamento mette in luce diverse aree di Europeana e delle politiche correlate per le quali è necessario compiere progressi negli anni a venire.
Lo sviluppo del sito dipende in primo luogo dalle iniziative degli Stati membri, che dovrebbero fare di più per digitalizzare il loro patrimonio culturale e rendere disponibili tutti i loro oggetti digitalizzati tramite Europeana. Sono lieta che il Parlamento si unisca alla Commissione nel chiedere agli Stati membri di accelerare tale processo. Prima avverrà, meglio sarà.
Il Parlamento evidenzia che Europeana non dovrebbe soltanto garantire l'accesso alle opere di dominio pubblico, bensì dovrebbe anche contenere materiale ancora protetto dai diritti d'autore. Convengo che vi è l'esigenza impellente - ed è la mia risposta all'onorevole Ţicău - di individuare soluzioni praticabili per mettere online le opere fuori stampa, per gestire la questione delle opere orfane (opere per le quali è impossibile individuare i titolari dei diritti). Se non interverremo in tal senso rischieremo che l'Europa tra qualche anno accumuli un ritardo, in particolare rispetto agli Stati Uniti.
Al momento, la Commissione sta conducendo una valutazione d'impatto su una possibile soluzione legale per le opere orfane a livello europeo, e stiamo discutendo le varie opzioni, ma se non vi dispiace tornerò sull'argomento quando parleremo dell'agenda digitale, in quanto è una delle questioni che dobbiamo intavolare.
Verso la fine dell'anno verrà lanciata una nuova versione potenziata di Europeana, e si prevede che per allora sarà possibile accedere a oltre 10 milioni di oggetti digitalizzati. Il sito verrà ulteriormente sviluppato negli anni successivi. Il Parlamento precisa giustamente che per la buona riuscita di Europeana è essenziale sensibilizzare nei confronti del sito sia le istituzioni culturali, che potrebbero contribuire col loro contenuto digitalizzato, sia il grande pubblico. Un'attenzione speciale andrebbe prestata ai più giovani, giustamente ricordati anche da voi, un segmento particolarmente importante della nostra popolazione, che potrebbe essere raggiunto tramite le scuole.
La Commissione è pienamente intenzionata a continuare il lavoro per lo sviluppo di Europeana e delle politiche correlate, un'area chiave di lavoro nell'ambito dell'agenda digitale europea. Vale comunque la pena combattere per questo fine.
Presidente
La discussione è chiusa.
La votazione si svolgerà tra due settimane durante la prossima tornata di Bruxelles.
Dichiarazioni scritte (articolo 149 del regolamento)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Europeana, la biblioteca digitale europea, deve affrontare molte sfide al giorno d'oggi. Il successo di quest'impresa paneuropea è tutt'altro che assicurato. In primo luogo, perché fino ad ora il contenuto di Europeana è stato principalmente rappresentato da opere che provengono da pochi dei paesi più attivi. Secondariamente, non si tratta di opere contemporanee, che susciterebbero l'interesse maggiore, bensì di opere più vecchie che sono già di dominio pubblico. Vorrei richiamare soprattutto l'attenzione su un aspetto del progetto Europeana che, a mio avviso, è di primaria importanza per la sua buona riuscita - i finanziamenti. Il processo di ampliamento delle collezioni digitali è molto costoso e richiederà molti più anni di lavoro. Nel frattempo, Europeana ha risorse finanziarie garantite solo fino al 2013, come parte di un progetto finanziato in parte dalla Commissione europea e dagli Stati membri, e in parte da sponsor privati. Ritengo sia essenziale assicurare fonti stabili di finanziamento come parte delle nuove prospettive finanziarie per il periodo 2014-2020. Dotazioni europee sotto forma di sovvenzioni concesse alle singole istituzioni culturali dei paesi membri dovrebbero incoraggiare questi ultimi ad essere più efficaci nella digitalizzazione delle collezioni. Al contempo andrebbero introdotti obiettivi di digitalizzazione obbligatori, a cui gli Stati membri dovrebbero conformarsi entro scadenze specifiche. Solamente l'attuazione coerente di un approccio di obblighi e incentivi garantirà che Europeana diventi un portale appetibile che desti l'interesse di lettori e ricercatori, e non un deposito digitale utilizzato per la conservazione sentimentale di vecchie cianfrusaglie.
Iosif Matula
E' nostra intenzione trasformare Europeana in un progetto nuovo di zecca dedicato ai valori culturali europei, e non in un'alternativa al progetto di digitalizzazione dei libri di Google. Europeana, che riunisce in un unico progetto una biblioteca, un museo e un archivio digitale, deve promuovere un patrimonio europeo unico, offrire una fonte credibile di informazioni e consentire agli Stati membri di aggiungere contenuti in maniera formale e strutturata.
Europeana non deve diventare un portale come Wikipedia, dove tutti possono inserire testi senza che siano stati preventivamente verificati. Tale pratica dà ovviamente luogo a numerosi errori nel contenuto che viene inserito. A tale proposito, potremmo creare una sezione speciale sul sito in cui gli utenti possano discutere gli uni con gli altri, senza dare loro la possibilità di modificare il contenuto culturale presente sul sito.
E' importante concentrare l'attenzione sulla presentazione grafica del sito di Europeana, sull'elevare il suo profilo e sul renderlo accessibile in un momento in cui la presentazione grafica attuale non è molto orientata all'utente e potrebbe determinare una perdita di interesse pubblico. Sulla base delle considerazioni suddette, appoggio la proposta di risoluzione presentata dal gruppo del Partito popolare europeo (Democratico cristiano) quale alternativa al parere corrente presentato nella relazione, in modo da contribuire a creare un portale valido in termini di informazioni reperibili dal pubblico.
Emil Stoyanov
Onorevoli colleghi, attualmente uno dei nostri compiti principali come politici e cittadini consiste nel preservare il nostro patrimonio culturale europeo per le generazioni future. Europeana è uno dei progetti di spicco in questo settore, utile per accelerare i processi di digitalizzazione del patrimonio culturale in ogni singolo Stato membro. Rimangono tuttavia ancora da risolvere problemi di natura culturale e legale associati alla digitalizzazione di massa dei libri, compresi quelli attualmente di proprietà delle biblioteche europee. I diritti d'autore e la legislazione in materia che vige negli Stati membri costituiscono una delle sfide più ingenti per Europeana. Anche la concorrenza con Google presenta diverse problematiche che andranno risolte. In tal senso, occorre reperire tutte le risorse possibili per sostenere le biblioteche, i musei e gli archivi nazionali, affinché il progetto Europeana possa rispecchiare veramente la ricchezza e la diversità del patrimonio culturale d'Europa. Nel corso delle discussioni in sede di commissione per la cultura e l'istruzione, ho suggerito di conferire al Parlamento determinati poteri di controllo sul progetto, ma mi rendo conto che, in base alle norme attuali, ciò non è possibile. Auspico comunque che il Parlamento europeo, come unica istituzione comunitaria i cui membri vengono eletti direttamente, possa un giorno esercitare il proprio controllo sulle iniziative europee. Grazie dell'attenzione.