Euroopa Ülemkogu kohtumise (24.-25. märts 2011) ettevalmistamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta kohtumise ettevalmistamise kohta.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - Lugupeetud juhataja, president Barroso, volinik, auväärt parlamendiliikmed! Mul on väga hea meel võimaluse pärast enne järgmist Euroopa Ülemkogu kohtumist teie ees kõnelda. Nagu te teate, tuleb sellest viimastel nädalatel toimunud ettenägematute sündmuste tõttu väga pingeline kohtumine.
Lubage mul esmalt anda ülevaade Euroopa Ülemkogu päevakorra põhiküsimustest. Põhipunkte on kolm: esiteks terviklik meetmepakett, mille riigipead ja valitsusjuhid loodetavasti vastu võtavad, seejärel Liibüa ja lõunapoolsete naaberriikide ning kolmandaks Jaapani küsimus.
Lubage mul kõigepealt käsitleda majanduspoliitikat. Loodetavasti võtab Euroopa Ülemkogu majandus- ja rahanduskriisile reageerimiseks selle meetmepaketi vastu. Pakett sisaldab kuut põhielementi, millest esimene on Euroopa poolaasta esimese etapi lõpuleviimine, eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteetide kinnitamine. Nagu teate, algas Euroopa poolaasta tsükkel aasta alguses komisjoni igaaastase majanduskasvu analüüsi esitamisega. Sellesse on koondatud paljud poliitilised soovitused, mida on vaja majanduse elavdamiseks, Euroopa Liidu rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamiseks ja ELi 2020. aasta eesmärkide täitmiseks.
Euroopa poolaasta esimene etapp viiakse nüüd lõpule, kui Euroopa Ülemkogu kinnitab kooskõlas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu koostatud järeldustega eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid. Möödunud esmaspäeval tunnustas üldasjade nõukogu eesistuja koostatud aruande teemat. Liikmesriigid võtavad neid üldisi poliitilisi suundi arvesse oma aprillis esitatavate stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade ettevalmistamisel.
Seejärel esitab nõukogu komisjoni hinnangu alusel liikmesriikidele juunis - st ajal, kui enamikus liikmesriikides on eelarveküsimused endiselt ettevalmistusetapis - omapoolse hinnangu ja suunised. Eesistujariigi Ungari eesmärk on viia esimene Euroopa poolaasta lõpule 2011. aasta juunis toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise ajaks.
Teine element on majaduse juhtimise tugevdamine ning siinkohal on Euroopa Parlamendil otsustav roll. Nõukogu on teinud juba suure edusammu: majandus- ja rahandusministrid on leppinud kokku üldises lähenemisviisis, mille nõukogu võtab kuue majanduse juhtimise tugevdamist käsitleva seadusandliku ettepaneku suhtes. See saavutus võimaldab eesistujariigil alustada Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi.
Nagu teate, peab nõukogu järgima meetmepaketiga seotud poliitilise kokkuleppe saavutamise juures Euroopa Ülemkogu seatud tähtaega - juuni 2011. Nelja ettepaneku suhtes kuuest tuleb kohaldada kaasotsustamismenetlust. Teame, et Euroopa Ülemkogu kehtestatud tähtaeg ei ole mingil juhul siduv Euroopa Parlamendi jaoks, kuid kasutan siiski olulist võimalust paluda parlamendil olla koostööle avatud, et meil oleks võimalus juuniks poliitilisele kokkuleppele jõuda. See edastaks julgustavaid märguandeid turgudele ning mis kõige olulisem, meie kodanikele, kes ootavad meilt nii euro kui Euroopa Liidu majanduse kindlustamist. Niisiis jagame me Euroopa Parlamendiga selles küsimuses vastutust.
Meie peaminister kohtub peagi raportööridega ja koordinaatoritega, kes kõnealuse meetmepaketi eest vastutavad ning loodetavasti kujuneb meie koostöö Euroopa Parlamendiga viljakaks.
Kolmas element on pangandussektori tervendamine uue põhjaliku stressitesti abil.
Neljas on euroala pakt, selle laiendamine euroalast väljapoole jäävatele liikmesriikidele, kes soovivad paktiga ühineda, ning võimalik avaldus selle rakendamiseks ette nähtud esimeste riiklike tegevuskavade kohta.
Viies element on tulevase Euroopa stabiilsusmehhanismi loomiseks ning Euroopa finantsstabiilsusvahendi tugevdamiseks tehtud töö lõpetamine lähtuvalt kokkuleppest, mis saavutati eurorühma ministrite 21. märtsi kohtumisel, ning te kõik teate, et Euroopa stabiilsusmehhanismi õiguste ja kohustuste sättes on eraldi välja toodud Euroopa Parlamendi teavitamine. See valmistas mulle erilist heameelt.
Kuues element on aluslepingu muutmine, mille üle te äsja hääletasite, ning tulevase Euroopa stabiilsusmehhanismi loomisega seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu muutmist käsitlevate otsuste ametlik vastuvõtmine. Tahaksin tänada Euroopa Parlamenti pooldava hääletustulemuse eest - minu arvates avaldasite omalt poolt suurt tuge.
Nagu näete, on kriisiga võitlemisel saavutatud suurt edu. Euroopa Ülemkogu viib oma järgmisel kohtumisel töö lõpule ning võtab vastu tervikliku meetmepaketi, millega reageerida kriisile, säilitada finantsstabiilsus ja panna alus kestlikule ja töökohti loovale majanduskasvule.
Lubage mul nüüd pöörduda Liibüa ja lõunapoolsete naaberriikide teema juurde. Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, Euroopa Ülemkogu 11. märtsi 2011. aasta järelduste ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 alusel on nõukogu väljendanud muret Liibüa praeguse olukorra suhtes ning mõistnud hukka jõhkra ja süsteemse inimõiguste rikkumise, vägivalla ja julma represseerimise, mida režiim Liibüa rahva suhtes läbi viib.
ELi põhieesmärk on kaitsta tsiviilelanikke ja aidata liibüalastel teha teoks soov saavutada demokraatlik ühiskond. Kolonel Gaddafi peab viivitamatult võimust loobuma. Tema režiim on kaotanud oma õiguspärasuse ega ole enam ELi partner. Milliseid meetmeid on nõukogu võtnud?
Kõigepealt tooksin esile sanktsioonid. 28. veebruaril 2011 võttis nõukogu rekordajaga vastu otsused kõnealuse režiimi vastu suunatud piiravate meetmete kohta. 10. märtsil võeti vastu lisameetmed, mis hõlmavad vara külmutamist, reisikeeldu, relvaembargot ja sellise varustuse ekspordi keeldu, mida võidakse kasutada siserepressioonideks - seega minnakse kaugemale varem vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist.
Märgiksin ära kolmanda elemendi: sanktsioonide kolmas voor. 21. märtsi välisasjade nõukogu kohtumisel antud mandaadi alusel on nõukogu võtnud täna kirjaliku menetluse kohaselt vastu eesistujariigi Ungari ettepaneku laiendada piiravaid meetmeid rohkematele Liibüa isikutele ja asutustele ning need sanktsioonid hõlmavad juba praegu Liibüa riiklikku naftakompaniid.
Mida on nõukogu lisaks sanktsioonidele veel teinud? Eesistujariik Ungari lisas päevakorda erakorralise varustamise kindluse küsimuse. Ministrid arutasid poliitilise kriisi mõju energiaturule, energiajulgeolekule ja energiavarustusele. Nad olid ühel nõul selles, et ELil on piisav nafta- ja gaasivaru. Kõigest hoolimata tõi arutelu veelkord esile Euroopa haavatavuse ja vajaduse ühtse jõulise energiapoliitika järele, mis hõlmaks ka niisuguseid meetmeid nagu tarnekanalite mitmekesistamine.
Nõukogu väljendas rahulolu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 vastuvõtmise üle ning rõhutas oma kindlat tahet aidata kaasa selle rakendamisele. Nõukogu tundis heameelt ka Pariisi tippkohtumise kui otsustava panuse üle resolutsiooni rakendamisse. Diferentseeritud viisil osaledes tahavad EL ja liikmesriigid toimida ühiselt ja otsusekindlalt kõikide rahvusvaheliste partneritega, eeskätt Araabia Liiga ja muude piirkondlike sidusrühmadega, eesmärgiga järgida kõnealuseid otsuseid täiel määral. Nõukogu ja liikmesriigid toetavad meetmeid, mis võetakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni alusel rünnakuohus tsiviilelanike ja tsiviilelanikega asustatud alade kaitsmiseks.
EL jätkab humanitaarabi osutamist kõigile kannatanutele ning loomulikult aitame hilisemas etapis Liibüal rajada demokraatlikku õigusriiki.
Vastuseks ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo taotlusele ning ÜRO koordineerivat rolli arvesse võttes valmistub EL pakkuma ühise välis- ja julgeolekupoliitika tuge ning osutama humanitaarabi. Sellised meetmed järgivad täielikult ÜRO suuniseid militaar- ja tsiviilkaitsevarustuse kasutamise kohta. Kõrgel esindajal on palutud aidata kaasa edasisele planeerimisele kooskõlas ÜRO resolutsiooni ja Euroopa Ülemkogu 11. märtsi avaldusega, milles on käsitletud humanitaarabi ja tsiviilkaitseoperatsioonide toetamist, kaasa arvatud mereressursside kasutamist sel eesmärgil. Kõike tuleks teha võimalikult tihedas koostöös ÜRO, NATO ja teiste partneritega. Kõrge esindaja on ka edasi kontaktis ÜRO peasekretäriga ning kõnealuse piirkonna riikidega, sealhulgas Egiptuse ja Tuneesiaga, ning tema sõnul tuleks protsessiga alustada kiiresti, et võimaldada Euroopa Ülemkogul teema üle selle nädala lõpuks rohkem arutleda.
Lisaks on liikmesriigid veel kord rõhutanud oma solidaarsust nende riikidega, keda rändevood on kõige otsesemalt mõjutanud; nad on korranud ka valmisolekut pakkuda olukorra jätkudes vajalikku toetust. Eesistujariik Ungari tõstatas selle küsimuse 2011. aasta 24. ja 25. veebruaril toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel ning mitme liikmesriigi ressursside kaasabil on Frontexi raames käivitatud ühine operatsioon Hermes.
Märgiksin ära evakueerimise osas toimunu. Eesistujariik käivitas juba 23. veebruaril ELi tsiviilkaitsemehhanismi, millega toetada ELi kodanike evakueerimist Liibüast - see on otsus, mida toetab ka kõrge esindaja. Euroopa Parlamendi resolutsioonis sätestatud kaitsmise kohustuse põhimõttest innustatuna teeb eesistujariik Ungari kõik võimaliku, et koordineerida käimasolevat tööd, eeskätt põgenike ja rändega seotud küsimusi. Ungari välisminister Janós Martonyi ja volinik Malmström külastavad praegu Egiptust ja selle ühist piiri Liibüaga. Janós Martonyi on käinud piiril ja kõnelnud kohalike ametivõimudega ning oma varasemas avalduses ütles ta, et ilma õhurünnakuteta oleks talumatu olukord edasi kestnud.
Tänu Egiptuse ametivõimudele on olukord praegu kontrolli all. Kolm päeva ei ole seal inimeste väljavoolu toimunud. Mõned liibüalased on otsustanud tagasi pöörduda, kuid olukord on loomulikult endiselt ebakindel ning me ei tea, kas väljavool tulevikus jätkub või ei.
3. märtsil olin koos volinik Georgievaga Tuneesia-Liibüa piiril, et näha sealset asjade seisu. Olukord on endiselt väga tõsine: üle tolle piiri sisenes Tuneesiasse 1000 inimest tunnis. Evakueerimine oli kõige olulisem küsimus 3. märtsil ning on endiselt väga oluline, et liikmesriigid aitaksid kaasa kolmanda riigi kodanike, peamiselt võõrtöötajate repatrieerimisele.
Alalise Euroopa Liidu delegatsiooni puudumisel on Ungari suursaadik Tripolis olnud ELi esindaja rollis. Ta on seal ega lahku. Tema koordineerib liikmesriikide nimel konsulaarvaldkonna ja diplomaatilisi jõupingutusi.
Lõunapoolsetest naaberpiirkondadest: oma 11. märtsi erakorralisel koosolekul teatas Euroopa Ülemkogu, et demokraatiat propageerivad ülestõusud toovad lõunapoolsetesse naaberpiirkondadesse radikaalseid muutusi, tekitavad uusi lootusi ja võimalusi rajada tulevik, mille aluseks on demokraatia, pluralism, õigusriigi põhimõte, inimõigused ja sotsiaalne õiglus. Märkida tuleb, et agressioon ei leia aset üksnes Liibüas - peaksime teadma, et agressiooni all kannatavad ka Bahreini ja Jeemeni elanikud ning me peame andma väga selgelt mõista, et agressioon ei ole mitte kusagil vastuvõetav.
Need piirkonna riigid peavad otsustama oma tuleviku üle rahumeelsel ja demokraatlikul viisil. EL toetab kõiki meetmeid, mille eesmärk on demokraatlik ümberkujunemine poliitilisteks süsteemideks, mis teevad võimalikuks rahumeelsed muutused, majanduskasvu ja jõukuse ning majandusarengust tuleneva kasu proportsionaalsema jagamise. EL konsulteerib piirkonna asjaomaste riikidega finants- ja tehnilise toetuse osas, et parandada piirikontrolli ja -haldamist ning meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada migrantide tagasipöördumist nende päritoluriikidesse.
Nõukogu kutsuti üles esitama koostöös komisjoniga - enne Euroopa Ülemkogu juunikuist kohtumist - migratsiooni- ja põgenikevoo haldamisvõime edendamise kava. Euroopa Ülemkogu tunnustas laialdaselt komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatist, milles tehti ettepanek luua partnerlussuhted Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel ning lähtuda seejuures diferentseeritud ja stiimulipõhisest metoodikast ning kasutada kõiki ELi instrumente. Nõukogu kutsuti üles uurima kiiresti teatises sisalduvaid ettepanekuid ning kaaluma eeskätt, kuidas võiks tõhustada liidupoolset toetust partneritele.
Lõpetuseks annan kiire ülevaate ideedest, mis vajavad tempokat tegutsemist. Me peame tõstma Euroopa Investeerimispanga tehingute ülemmäära poliitilisi reforme läbiviivates Vahemereriikides - Euroopa Parlamendil on selles küsimuses oma osa ning ma jään lootma teie koostöövalmidusele. Peame võtma vastu komisjoni ettepaneku lubada Euroopa Investeerimispangal taasinvesteerida Euroopa - Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu raames eelmistest tehingutest tekkinud vahendid. Peame koos teiste sidusrühmadega uurima tingimusi, mille alusel Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank võib tegutseda lõunapoolsetes naaberpiirkondades ning me peame võtma viivitamatult vastu piirkonna edasise arengu jaoks üliolulise ettepaneku Euroopa-Vahemere piirkonna päritolureeglite kohta. Arvan, et on vältimatu võtta juuniks 2011 vastu Frontexi suutlikkuse suurendamist käsitlev määrus.
Lõpetan siinkohal oma sõnavõtu. Ma ei võta sõna Jaapani teemal, sest nüüd on meil päevakorras uus punkt. Palun vabandust, kui mu sõnavõtt liiga pikale venis. Põhjus on selles, et juhtunud on palju ja ma sooviksin, et Euroopa Parlamendil oleks kõikidest probleemidest terviklik ülevaade.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud juhataja! Nagu ma eelmisel nädalal Euroopa Parlamendile ütlesin, loob Euroopa Liit 24.-25. märtsi Euroopa Ülemkogu kohtumisel midagi, mis majanduse juhtimise osas muudab olukorda täielikult.
Teisisõnu on see meiepoolse tervikliku kriisilahenduse nurgakivi, mis tähistab lahenduse täieliku ellurakendamise algust. Selleks seatakse sisse uus majanduse juhtimise raamistik ning loodetavasti Euroopa Rahaliit, mis on kindlalt kahe jalaga maa peal (rahaliit ja majandusliit), mitte ei lonka ühte jalga.
Iga liikmesriigi majanduspoliitikat käsitletakse nüüd kui kõiki liikmesriike ja kõiki Euroopa Liidu institutsioone mõjutavat küsimust. Esimest korda - tänu Euroopa poolaastale - on meil vajalikud vahendid varajaseks ja jõuliseks majanduspoliitiliste suundumuste ja struktuurireformide koordineerimiseks, enne kui iga liikmesriik oma järgneva aasta poliitikasuunad ja eelarve kindlaks määrab. Meil ei ole üksnes eelkoordineerimist, vaid me võime koordineerida samaaegselt nii majandus- kui eelarvepoliitika valdkonda.
Esimene Euroopa poolaasta käivitus jaanuari alguses komisjoni igaaastase majanduskasvu analüüsiga, milles on esitatud selle aasta kümme prioriteeti, mis kõik on kindlalt talletatud Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja tööhõive strateegias.
Nende eesmärk on edendada eelarve konsolideerimist, korrigeerida makromajanduslikku tasakaalustamatust ja tagada finantsstabiilsus, mis kõik on kindla majanduskasvu eeldused. Need poliitikasuundumused ei too iseenesest kaasa majanduskasvu, kuid on selge, et ilma nende eeltingimusteta ei saavuta me niisugust majanduskasvu, mida vajame - kestlikku ja kaasavat majanduskasvu.
Euroala pakt, milles leppisid kokku euroala riigipead ja valitsusjuhid ning mis on avatud kõikidele liituda soovivatele liikmesriikidele, kajastab meie igaaastase majanduskasvu analüüsi prioriteetseid meetmeid, kuid nüüd on euroala pakt kokkulepitu kohaselt ka täielikus kooskõlas aluslepinguga ning see lõimitakse täiel määral Euroopa Liidu majanduse juhtimise süsteemi. Soovin veel kord tänada Euroopa Parlamenti, sest usun, et parlamendi jõulised seisukohad aitasid olulisel määral tagada selle, et euroala paktis tunnustatakse ka ühenduse lähenemisviisi. Euroala paktis tunnustatakse ka komisjoni tööd maksustamise ja finantsreguleerimise valdkonnas. Nagu te teate, on komisjonil töös ettepanek, millega maksustatakse finantssektor.
Iga liikmesriik peab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldades järgima komisjoni soovitusi. Möödunud nädalal otsustati, et - tsiteerin - "Stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetavate meetmete üle otsustamise juures peab nõukogu üldjuhul järgima komisjoni soovitusi või selgitama oma seisukohta kirjalikult”. See on 11. märtsil 2011 sätestatud põhimõte. Minu arvates on tegemist väga tähtsa poliitilise põhimõttega, mille võib lisada olulistele vastuvõetud ja praegu ettevalmistatavatele õigusloomelistele otsustele.
Eelarve konsolideerimine ei tähenda iseenesest lõppu. Ilma eelarve konsolideerimiseta ei ole usaldust. Ilma usalduseta ei ole investeeringuid. Ilma investeeringuteta ei ole majanduskasvu. Meie eesmärk aga, nagu ma Euroopa Parlamendis mitu korda olen öelnud, on majanduskasv - kestlik ja kaasav majanduskasv.
Selle saavutamiseks peame parandama ka ettevõtluskeskkonda. Peame kujundama välja siseturu. Üks meie siseturuga seotud eesmärke on just eri alustel maksustamine. Seepärast on komisjon teinud, ning nüüd esitanud seadusandliku ettepaneku ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta.
Peame rakendama kõiki ühtse turu pakutavaid võimalusi ning komisjon esitab peagi ühtse turu akti, mis sisaldab kahtteist prioriteetset ettepanekut meie suurima vara ärakasutamiseks, majanduskasvu saavutamiseks ja töökohtade loomiseks ning Euroopa Liidu konkurentsivõime tugevdamiseks.
Peame ka tööhõive edendamise nimel jõulisemalt tegutsema. Vajame suuremat, mitte väiksemat tööjõu liikuvust. Vajame maksustiimulite suuremat edendamist, et need toimiksid, ning me soovime majanduskasvu, mis parandab tööhõivet ning on tööhõivesõbralik.
Tihedas koostöös komisjoniga viivad liikmesriigid praegu lõpule riiklikud reformikavad ning stabiilsus- või lähenemisprogrammid. Lubage mul rõhutada, et selgete, konkreetsete, kaugeleulatuvate riiklike programmide olemasolu on Euroopa poolaasta edukaks elluviimiseks ülitähtis. Nüüd sõltub selle olulise töö lõpetamine aprilli lõpuks igast liikmesriigist endast.
Eelmisel nädalal leppis nõukogu kokku oma üldises vaatenurgas majanduse juhtimist tugevdava komisjoni õigusaktide paketi suhtes. Tahaksin veelkord tänada eesistujariiki Ungarit kõikide jõupingutuste eest, mis viisid eduka kompromissini.
Nüüd algavad läbirääkimised Euroopa Parlamendiga. Tean, et komisjon võib arvestada parlamendi jõulise toetusega ning loodan, et saavutame lõpliku kokkuleppe juuniks. Siis oleks meie uus majanduslik raamistik täielikult paigas ning kõiki selle vahendeid võiks 2012. aastaks kasutada liikmesriikide eelarvete, stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ning riiklike reformikavade hindamiseks.
Praeguse Euroopa finantsstabiilsusfondi ja 2013. aastaks loodava alalise Euroopa stabiilsusmehhanismi näol on meil toetav vahend, millega tagada vajadusel kogu euroala stabiilsus. Eelmisel esmaspäeval nõustusid rahandusministrid käivitama juunist 2013 Euroopa stabiilsusmehhanismi, mille tegelik laenuandmisvõime on 500 miljardit eurot. See on Euroopa Liidu jaoks oluline edusamm, millele komisjon, nagu te teate, on jõuliselt kaasa aidanud. Meie ettepanekute kohaselt märgitakse Euroopa stabiilsusmehhanismi kokkuleppes selgelt, et komisjonil on protsessis keskne roll ning Euroopa Parlament on kaasatud.
Komisjoni ülesanne on hinnata koostöös Euroopa Keskpangaga, kas riskid kogu euroala finantsstabiilsuse jaoks on olemas, ning viia läbi analüüs asjaomaste liikmesriikide valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse kohta. Lisaks peab Euroopa Komisjon võtma juhtrolli abisaajate liikmesriikide tegelike finantsvajaduste ning erasektori nõutud osalemise hindamises. Euroopa Komisjon peab ka tegema nõukogule ettepaneku võtta vastu kinnitav otsus makromajandusliku kohandamiskava kohta.
Euroopa Komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond koostöös Euroopa Keskpangaga vastutavad selle eest, et kontrollitaks kooskõla makromajanduslikus kohandamiskavas nõutud poliitilise tingimuslikkusega.
Tõhustatud järelevalve või makromajandusliku kohandamiskava kohane poliitiline tingimuslikkus on kooskõlas Euroopa Liidu järelevalveraamistikuga ning peab tagama Euroopa Liidu menetluste ning seega ka Euroopa Parlamendi rolli arvessevõtmise.
Sel eesmärgil kavatseb komisjon teha ettepaneku võtta vastu vajalikke menetluslikke samme täpsustavale aluslepingu artiklile 136 tuginev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mille abil lisada poliitiline tingimuslikkus nõukogu otsustesse ja tagada kooskõla Euroopa Liidu mitmepoolse järelevalveraamistikuga. Nõukogu ja komisjon teavitavad Euroopa Parlamenti Euroopa stabiilsusmehhanismi rajamisest ja toimimisest korrapäraselt.
Lugupeetud parlamendiliikmed! Tahan lihtsalt kinnitada seda, mida ütlesid volinik Rehn ja eurorühma president Jean-Claude Juncker teile, president Buzek, saadetud kirjas. Minu arvates on meil lõpuks kokkulepe, mis on täiel määral kooskõlas ühenduse lähenemisviisiga ning tahan veel kord tänada Euroopa Parlamenti huvi ja pühendumuse eest, mida ta selle lähenemisviisi suhtes üles näitab.
Finantsstabiilsuse tagamise osas on liikmesriigid viimaks tunnistanud oma majanduste vastastikkuse sõltuvuse ulatust. Euroopa Liit on juba palju teinud pangandussüsteemi parandamiseks, kuid ka selles vallas peaksime rohkem tegema. Terve pangandussüsteem on majanduse jätkusuutliku elavnemise eeltingimus.
Üleeuroopalise pankade stressitestide järgmise vooru viib järgmiste kuude jooksul läbi äsjaloodud Euroopa Pangandusjärelevalve. Läbipaistvus on oluline, et poliitikakujundajad ja investorid võiksid teha teadlikke otsuseid; oluline on ka valmisolek viia ellu raskeid vältimatuid otsuseid.
Arvan, et pärast eesistujariiki Ungarit esindava Enikő Győri väga põhjalikku ja head ülevaadet ei ole mul vaja käsitleda Liibüa ja Vahemere lõunapoolse piirkonnaga seotud küsimusi.
Lubage mul aga Euroopa Komisjoni pädevuse osas öelda, et oleme täitnud olulist koordineerivat rolli Euroopa Liidu poolse vastuse andmisel järjest kasvavale humanitaarkriisile Liibüa piiril. Oleme koondanud 30 miljonit eurot, et osutada abi põgenikele ja migrantidele ning nagu te teate, on meil kohapeal mitu meeskonda ning meil on tihedad kontaktid päritolu- ja doonorriikidega. Ka komisjoni kodanikukaitse mehhanism toetab jätkuvalt liikmesriikide konsulaartegevust ning eesistujariigi Ungariga tihedat koostööd tegevad volinik Malmström ja volinik Georgieva on samuti selles küsimuses väga aktiivsed olnud.
Lennukeelutsooni sõjalised operatsioonid, mida viiakse läbi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1973 tõid kaasa uued asjaolud, mida tuleb arvestada turvalise ja tõhusa humanitaarabi osutamisel abivajajatele nii piirialadel kui Liibüa sisealadel. See andis uut lootust ning keskendus ka vajadusele säästa süütute tsiviilelanike elusid.
Selle kiiresti muutuva ja ülimalt keerulise olukorra lühiajalisi probleeme käsitledes ei kaota me silmist ka pikaajalist eesmärki saavutada demokraatlik, stabiilne ja jõukas Vahemere piirkond; selle eesmärgi aluseks on komisjoni ettepanek, mis käsitleb partnerlust demokraatia ja ühise heaolu nimel.
Komisjoni kodanikukaitse mehhanismiga koordineeritakse ka Euroopa Liidu reageerimist Jaapani abitaotlusele. Alates eelmisest reedest oleme suurendanud kohapeal oma esindatust kodanikukaitsemeeskonna näol, mis koosneb logistikutest ja tuumaekspertidest.
Just tuumaküsimustes on oluline teha Jaapani sündmustest oma järeldused. Seepärast tegi Euroopa Komisjon ettepaneku võtta uuesti vaatluse alla tuumaobjektide ohutus ja viia läbi põhjalik riski- ja ohutushindamine (stressitest) kõikide Euroopa Liidu tuumaobjektide kohta. Need stressitestid tuleks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vastutusel viia läbi ka kõikides meie naaberriikides ning kaugemal. Loodan muidugi, et Euroopa Ülemkogu kinnitab ja toetab seda ideed.
Auväärt parlamendiliikmed! Nagu näete, on meie järgmise Euroopa Ülemkogu kohtumise päevakord väga tihe ning komisjon on teinud suurt tööd, et kujundada välja terviklik Euroopa Liidu vastus meie piiridest väljapoole jäävale kriisile, kuid ka majanduslikule olukorrale.
Koos Euroopa Parlamendiga täidame olulist rolli majanduskriisile tervikliku vastuse andmises. Teeme seda alati Lissaboni lepingu vaimus, st tihedas koostöös parlamendiga. Ning te võite olla kindlad, et me oleme alati selle vastutuse kõrgusel.
Joseph Daul
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Euroopa Ülemkogu valmistub kohtuma teist nädalat kestvas rahvusvahelise ebakindluse ja pingete õhkkonnas. Olukord on ebakindel Jaapanis, kus inimkaotuste ulatust on endiselt raske kindlaks määrata, ning olukord on ebakindel Vahemere piirkonnas, sest aina rohkem inimesi astub režiimi vastu Bahreinis ja Jeemenis, nagu te märkisite, lugupeetud nõukogu eesistuja.
Loomulikult on neil sündmustel tagajärjed ka meie jaoks Euroopa Liidus. Meie kaaskodanikud olid Jaapani traagiliste sündmuste vahetuks tunnistajaks. Lisaks empaatiale, mida tunneme tuhandete leinavate perekondade suhtes, kõneleme ka Fukushima tuumajaama probleemidega seotud kartustest ning hirmust ohtude ees, millega ka meie peaksime sarnases või võrreldavas olukorras toime tulema.
Nende sündmustega peaksid kindlasti arvestama kõik tuumaelektrijaamu omavad riigid ning on hea, et Euroopa Parlament korraldab tuumaohutuse teemal arutelu, kuigi me ei tohiks jätta tähelepanuta tõsiasja, et me peame Euroopa Liidu energiasõltumatust suurendama, mitte vähendama. See on teema, mille juurde me järgmisel osaistungjärgul tagasi tuleme.
Sel nädalalõpul arutab 27 riigipead ja valitsusjuhti ka ÜRO otsust sekkuda Liibüa sündmustesse, et päästa mässulised võimude eelseisva rünnaku käest. Tahaksin rõhutada tõsiasja, et Euroopa riigid on olnud nendes operatsioonides ettevõtlikud ning nad on olnud esimesed sekkujad ÜRO mandaadi raames, mis samuti oli mitme Euroopa riigi idee. Kahtlemata on nad kuulnud, mida meie, parlamendiliikmed, viimase osaistungjärgu ajal siin Brüsselis rääkisime.
Minu fraktsioon sooviks, et nõukogu kasutaks seda võimalust ELi Vahemerepiirkonna strateegia edasiseks arendamiseks. Seejuures peaks ta jääma oma eesmärgi juurde aidata ja toetada, kui mitte mingil juhul midagi peale suruma. Naabritena on see meie kohus.
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Pärast eelmise nädala euroala tippkohtumist, kus tehti ära eeltöö, keskendutakse sel nädalal nõukogu peamiste meetmete juures euro tugevdamisele ja majanduse juhtimise vallas tehtavatele edusammudele.
Euroopa Rahvapartei (kristlikud demokraadid) pooldab euro toetamiseks kättesaadavate vahendite suurendamist ning eelmisel aastal Kreeka ja Iirimaa abistamiseks loodud ajutise instrumendi alalisemaks muutmist. See poliitiline tahe kajastab vastutustundlikku hoiakut, mida liikmesriigid näitavad üles meie ühise raha ajaloos seninägematu kriisi ohjamise suhtes.
Soovime aga väga jõuliselt rõhutada, et neid erandlikke asjaolusid, mida on tekitanud liikmesriikide rahanduse üle kontrolli kaotamine, ei tohiks nõukogu pidada võimaluseks muuta Euroopa Liidu asjade haldamise meetodit. Ühendusemeetod peab jääma reegliks ja valitsustevaheline meetod erandiks. Euroopa Parlamendis on selle põhimõtte poolt valdav enamus ja meie arusaama toetab ka Barroso komisjon lihtsalt sellepärast, et Euroopa Liidu tuleviku jaoks on see ülioluline. Olen kindel, et president Van Rompuy suudab riigipäid ja valitsusjuhte selles veenda.
Reedel tuleks vastu võtta ka euroala pakt. Toetame pakti, sest selles esitatakse sätted, mida oleme nõudnud juba kuid, nimelt liikmesriikide eelarve-, sotsiaal- ja maksupoliitika lähendamist.
Kordan seda uuesti ja uuesti - meie kodanikud võtavad Euroopa solidaarsuse omaks ainult siis, kui nad tunnevad, et see on õiglane ja ärateenitud. Nii on see ainult juhul, kui töötingimused on täidetud ja kui meie ettevõtted saavad investeerida ja värvata võrreldavate maksutingimuste alusel.
Meie fraktsioon kutsub nõukogu üles tegema majanduse juhtimise meetmepaketi osas kiireid edusamme ning võtma arutlusel olevast kuuest ettepanekust nelja juures nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi kui kaasseadusandja seisukohta.
Euroopa Liit peab leidma uuesti tee majanduskasvu ja tööhõive poole ning praegu kuju võtvad meetmed on samm õiges suunas. Kui meetmed kavandatakse ühenduse tasandil, pakuvad need Euroopa Liidule kindlat alust uueks alguseks ja paljutõotavaks tulevikuks.
Martin Schulz
Lugupeetud juhataja! Esmalt tahan komisjoni presidendile sünnipäeva puhul õnne soovida. Te väärite seda igati.
(Aplaus)
Ma ei saa jagada teie heameelt enne kõnealust tippkohtumist. Usun, et tippkohtumine toimub ajal, kui Euroopa Liit on oma halvimas etapis, halvimas olukorras. Kõigepealt Liibüa. Sellist rutakust ning struktureerimatust nagu on näha meie tegevuskava ettevalmistamisel praegu, kohtab harva. Ometi on kava tegelikult hea ning peaks inimesi aitama, kuid lõppeb ilmselt diplomaatilise ning võimalik, et ka - kuigi loodan, et nii ei lähe - sõjalise katastroofiga. Tegevus on rutakas, koordineerimata, organiseerimata. Euroopa Liit tormab kõikides suundades ja meie kandidaatriik Türgi blokeerib kõike. Soovin õnne!
Praeguses olukorras peame toimuvat analüüsima. Kriis on kestnud terve aasta ning eelmisel aastal toimus ikka ja jälle sama protsess. Kõigepealt vaidlustatakse vajalikud meetmed ning siis neli või viis kuud hiljem neid tunnustatakse. Aasta tagasi öeldi, et kreeklased peaksid ise endiga hakkama saama. Me ei pea neid aitama. Neli kuud hiljem rakendati päästemehhanismi. "Me ei vaja päästepaketti. Kättesaadavatest vahenditest piisab.” Neli kuud hiljem: "Meil on rohkem raha vaja”. "Me ei taha eurovõlakirju. Eurovõlakirjad on absurd.” Nüüd arutavad kõik eurovõlakirjade üle. Eurovõlakirjad tulevad - selles olen üsna kindel. Võib-olla nelja kuu pärast. "Me ei vaja majanduse juhtimist. Euroopa Liit ei vaja majanduse juhtimist.” Needsamad inimesed, kes veendunult seda väitsid, tähistavad nüüd Euroopa Ülemkogu kohtumisel fakti, et viimaks ometi on meil majanduse juhtimine. Nad isegi ei häbene, et kõnelevad ja käituvad risti vastupidi oma varasematele seisukohtadele.
Ma ei tea ka seda, kas oleme ühendusemeetodi päästnud. Loodetavasti oleme ning me toetame teid, lugupeetud president Barroso. Mitte ainult teie sünnipäevakingitusena, vaid sellepärast, et Euroopa Liit peab kaitsma ühendusemeetodit, sest on selge, et kui vahetame selle teise meetodi vastu - mida kantsler Merkel nimetab uueks Euroopa meetodiks -, satume täpselt eelkirjeldatud olukorda. Igaüks teeb midagi ja järgmisel päeval talitab vastupidiselt sellele, mida ta ütles üleeile. Selline on reaalsus. Meil ei ole tegemist eurokriisiga, meil on tegemist euroala riikide valitsuste kriisiga. Siin on oluline vahe.
Portugaliga seoses räägivad ja loodavad kõik, et valitsus suudab rakendada meetmeid, mis tõenäoliselt ei ole karmid. Lisaks on tegemist valitsusega - nagu Kreekas -, mis tegutseb osaliselt omaenda valijate tahte vastaselt; samuti näeme taktikalist mängu opositsiooniparteilt, mis avaldab valitsusele survet.
Saksamaal tuli Euroopa-meelne rahandusminister meie kõigi jaoks vajaliku meetmepaketiga välja ainult mõni päev enne kõnealust tippkohtumist ning välisminister ja kantsler ütlevad seepeale, et "Hästi, me peame seda kõigepealt uuesti arutama”. Möödunud reedel oli mul võimalus kõnelda Euroopa finantssektori paljude juhtivate isikutega euro usaldusväärsuse teemal. Vastus, mis ma sain neilt Frankfurdi inimestelt - sealhulgas Euroopa Keskpanga presidendilt ja eurorühma presidendilt, kuid ka paljudelt teistelt juhtivatelt pankuritelt - oli järgmine: "Jah, euro on stabiilne vääring. Euro on usaldusväärne ja me usaldame eurot. Meil ei ole aga usaldust valitsuste vastu riikides, kus euro kasutusel on. Kuidas võib usaldada valitsust, mis ei suuda kolme päevagi oma sõna pidada?” See on probleem, millega me Euroopa Liidus maadleme. Oleme võtnud vale suuna. Euro on tugev vääring. See väljendab ka euroala majanduslikku võimsust konkurentsis teiste maailmajagudega. Käivitumise ajal oli euro väärtus 1,17 USA dollarit. Vaadake, kui palju see praegu väärt on. Euro on maailmajagude majandusvööndite vahelises konkurentsis stabiilne vääring, kuid stabiilse valitsusvormi puudumise tõttu destabiliseeritakse seda seestpoolt. Seepärast ei ole ühendusemeetod ainult Euroopa Parlamendi arutlusteema, vaid vääringu stabiliseerimise alus ning euroala tohutu majandusliku võimsuse väljendaja. Majanduslik võimsus ei saa aga areneda, sest seda juhivad inimesed, kelle jaoks järgmiste piirkondlike valimisega seotud viimane arvamusküsitlus on tähtsam kui Euroopa Liidu raha tulevik. See on tegelikkus, millega me toime peame tulema.
Loodan, et nädalalõpul sujub kõik kenasti. Loodan, et teie esitatud mõtteid hakatakse ellu viima. Loodan, et tagasi saabudes on meil seljataga edukas tippkohtumine. Sellegipoolest on mul oma kõhklused ning kardan, et möödunud aastal toimunu jätkub. Mul on väga kahju, kuid pean ütlema, et Euroopa Liidu juhtimine lonkab.
(Aplaus)
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Lugupeetud juhataja! Tahaksin kõigepealt õnnitleda president Barrosot. Ta on Jäär nagu mina, Marielle de Sarnez ja Joseph Daul. Mind ümbritseb Jäärade seltskond, kuid meil kõigil on midagi öelda Euroopa pakti kohta, lugupeetud president Barroso.
Tõsiselt - kuigi on hea, ei kõik on nüüd ühel nõul selles, et me vajame majandusliitu ja tegelikku majanduse juhtimist, peame esitama ülitähtsa küsimuse. Kas Euroopa paktiga luuakse tõepoolest majandusliit? Kas paktiga pannakse tõesti alus majanduse juhtimisele?
Ma ei usu seda juba sel lihtsal põhjusel, et protsessi ei juhi komisjon, vaid seda teevad endiselt liikmesriigid. Need sõnad ei kuulu minule. Mul on siin 11. märtsi dokument, mis homme ja ülehomme heaks kiidetakse. Mida seal öeldakse? Seal öeldakse, et eesmärkide üle teevad otsused riigipead ja valitsusjuhid, kohustused võtavad riigipead ja valitsusjuhid ning järelevalve viivad läbi riigipead ja valitsusjuhid. Õigupoolest tagab komisjon ainult tehnilise kontrolli, ei midagi muud. Kogu võim on nõukogu käes. Just see nurjas Lissaboni strateegia ja see nurjab ka kõnealuse strateegia.
Lugupeetud president Barroso! Palun veelkord - ükskõik mis sel nädalalõpul heaks kiidetakse, palun kohtuge võimalikult kiiresti volinik Rehniga ning koostage tõeline majanduse juhtimise kava, mis tugineb ühenduse õigusele, millega antakse kogu võim komisjonile ning mis põhineb lähenemiseeskirjadel, ning esitage see kava nõukogule. Tean, et nad vastavad eitavalt. Nad teevad seda alati. Kuid jätkake koos meiega võitlust ning ärge nõustuge praeguse menetluse ega meie ees seisva ettepanekuga, sest see ei anna tulemusi ega stabiliseeri järgmistel kuudel ega aastatel eurot. See on esimene mõte, mille tahtsin esitada.
Lugupeetud juhataja! Teine asi, millest tahtsin rääkida, on mäss araabia maades ja möödunud nädalal toimunud arutelu järelkaja. Praegu võime ELi tegevuse kohta esialgse hinnangu anda ning pean ütlema, et see hinnang on mõnevõrra leige. Kõigepealt tuletage meelde, et alguses ei tahtnud me islami fundamentalismi kartuses araabia maades toimuvatest mässudest meeleldi rääkida. See oli ELi institutsioonide esimene reaktsioon.
Nüüd oleme Liibüa sündmuste juures näidanud, et Euroopa Liidus puudub ühtsus. Minu arvates on kohutav, et kõik ELi liikmesriigid ei asunud ÜRO Julgeolekunõukogus samale seisukohale: kolm hääletas poolt ning üks jäi erapooletuks. See läheb Lissaboni lepinguga vastuollu. Aluslepingu artikli 34 kohaselt on Euroopa Liidu liikmesriikidel välispoliitikat arutavates organites kohustus oma tegevus kooskõlastada ja ühisele seisukohale jõuda. Kas nad tegid seda? Minu arvates nad seda ei teinud ning et siin on lausa tegemist aluslepingu artikli 34 rikkumisega.
Kolmandaks - vaadake, mis praegu toimub. Eile esines Catherine Ashton väliskomisjonis ning minu arvates peaks ta viibima siin ka täna, kui me nii olulist küsimust arutame. Mina isiklikult arvan, et Euroopa Liidul puudub araabia maades aset leidvate revolutsioonide osas strateegia. ELi institutsioonides on tehtud mõned pöörased otsused.
Näiteks esmaspäeval ütles üks Catherine Ashtoni kolleege, härra Cooper, ühel hetkel väliskomisjonis isegi seda, et me peaksime Bahreini olukorda mõistma ning et ametiasutustel oli õigus taastada rahu ja kord, kuigi neli inimest oli saanud surma ja kakssada vigastada. Kas see on ELi seisukoht?
Teine näide - ELi välisministrid kohtusid esmaspäeval nõukogus ja mida nad ütlesid? Nad kutsusid ka meeleavaldajaid - ikka Bahreinis - üles hoiduma igasugusest teadlikust hirmutamisest. Selle asemel, et Euroopa Liidus revolutsioonide poolt olla ning toetada neid, kes on läinud tänavatele, võidelnud ja hukkunud, teeme just vastupidi. Meie soovitame meeleavaldajatel rahumeelseks ja ettevaatlikuks jääda.
Palun Catherine Ashtonil tulla järgmisele osaistungjärgule ja selgitada, missuguseid hoiakuid ja strateegiaid kavatseme järgida Bahreinis, Süürias ja Jeemenis ning missuguseid sanktsioone kavatseme kehtestada ja kelle suhtes. Just nii tuleks käituda, mitte võtta haletsusväärseid seisukohti, mida Euroopa Liidu juhid on siiani kõnealuse teema suhtes teinud.
Jan Zahradil
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Pean kahetsusega ütlema, et Euroopa Ülemkogu kohtumine võib tuua kaasa mõningaid ohtlikke muutusi ning me peaksime selle pärast mures olema. Niinimetatud majandusliku kooskõlastamise, majanduse juhtimise, euroala stabiilsuse loosungi all näeme kogu ELi hõlmavat maksude harmoniseerimise ja eelarvelise ühtlustamise soodustamist. Kahjuks on Euroopa Parlament selles küsimuses väga aktiivset osa täitnud.
Lubage mul end selgesõnaliselt väljendada. Komisjoni ettepanek ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta on riskantne samm, mis õõnestab kasulikku maksukonkurentsi liikmesriikide vahel, osutub majandusele kahjulikuks ja tõukab ettevõtluse selliste poliitikameetmete kehtestajatest eemale. See kõik on läinud liiga kaugele ning peab lõppema.
Viimase paari päeva jooksul oleme näinud ka mõne liikmesriigi püüdu sekkuda teiste riikide eelarve- ja maksualasesse suveräänsusesse. Te teate, millele ma viitan - väga häbiväärsele Iirimaa kiusamisele. Me ei tohi lasta sel korduda.
Liibüa osas on sealne sündmuste areng meile veelkord meelde tuletanud, et me ei tohiks ELi niinimetatud ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale liiga suuri lootusi panna. Liikmesriikide, mitte ELi juhid on asunud rahvusvahelistele juhtpositsioonile. Peaminister Cameron ja president Sarkozy - ning mitte ELi esindajad - on langetanud otsuseid ja need läbi surunud. Minu arvates näitab see selgelt, et kõnealuses valdkonnas, kuid mitte ainult kõnealuses valdkonnas, on lõimumisel piirid. Ükski liikmesriik ei peaks tundma end kohustatuna tegema rohkem, kui ta õigeks peab. See kehtib nii välispoliitika kui majanduspoliitika suhtes.
Euroopa peab igal võimalikul juhul jääma paindlikuks ega laskma end enam juhtida integratsioonidogmadest. On aeg muuta ELi integratsiooniparadigmat. See on selge. See on arusaadav ning ma loodan, et Euroopa Ülemkogu hakkab küsimusega tegelema.
Philippe Lamberts
Lugupeetud juhataja! President Barroso on juba lahkunud, kuid nagu ta ütles, on usaldus kõige alus.
Võin öelda, et meie kodanike usaldus on haihtumas sama kiiresti kui vesi Fukushima tuumajaama paakides. Jah, meie kodanikud teavad, et mõned asjad peavad muutuma ning et me ei saa enam vanaviisi jätkata. Jah, me peame lõpetama võidujooksu ebakindluse ja suurema ebavõrdsuse poole. Jah, me peame vabanema sõltuvusest fossiilkütustel põhinevast ja ohtlikust energiast. Jah, me peame jõudma tagasi olukorda, kus raha teenib majandust ja majandus teenib kodanike huve; ning ei, meie majandus ei saa enam kauem tugineda võlale - ei valitsemis- ega erasektori võlale-, puudujäägile ega spekulatsioonile.
Meie kaaskodanikud on sellest kõigest teadlikud. Nad teavad ka, et see eesmärk nõuab põhjalikke ja radikaalseid muutusi nii valitsuse, ettevõtete kui nende endi tasandil. Nad teavad seda ja nad tunnetavad seda.
Nad teavad, et need radikaalsed muutused on ka keerulised. Nagu Marianne Thyssen mulle eile ütles - need on keerulised ning me ei saa neid kõiki korraga läbi viia. Me peame kuskilt alustama.
Probleem on aga selles, et meie kaaskodanike arvates alustame me alati samast kohast - kärbime kõigepealt alati riiklikke kulutusi, mis, nagu me hästi teame, aitab enim kõige haavatavamaid. Alustame alati tööturu paindlikumaks muutmisest. Kui kõneldakse paindlikkuse ja kindluse uuesti tasakaalu viimisest, teame väga hästi, et see tähendab suuremat paindlikkust ja väiksemat kindlust.
Meie kodanikud on väsinud nende poliitikameetmete taga olevatest topeltstandarditest. Poliitikast, mis tagab rahuliku äraolemise neile, kes viimase 20 aasta mullimajandusest kõige rohkem kasu on lõiganud.
Seepärast nõuame nõukogult - loomulikult lisaks kõigele täna arutatule - sihikindlat algatust eesmärgiga tagada liikmesriikidele ja Euroopa Liidule stabiilsed ja õiglased maksutulud. See tähendab muidugi finantstehingute maksu, energiamakse ja ettevõtlusmaksu - ning ärge palun püüdke meile pähe määrida ühise maksubaasi ideed kui kõige olulisemat eesmärki või lõplikku maksupoliitikat - ning see tähendab ka võitlust maksupettuste ja maksuparadiiside vastu.
Võin teile lubada, et ilma nimetatud vallas samme astumata ebaõnnestub kõik see, mida me majanduse juhtimisega seoses oleme arutanud, ning koos sellega ka euro. Lugupeetud kolleegid! Ajaloost ei ole ühtegi näidet rahaliidu kohta, mis oleks olnud edukas ilma tugeva maksuliidu toeta.
Meil ei ole vaja rohkem mõjuhinnanguid, ettekäändeid, liikmesriikide isekust: jumala pärast, võtke midagi ette!
Uued stressitestid ei loo finantssektoris suuremat kindlust kui nad looksid tuumatööstuses, kui tohin nii öelda. Oleme näinud, kui kasutud olid eelmised testid. Eeldatavasti oli kõik hästi, isegi Iirimaal. Me vajame uusi siduvaid eeskirju, kuid mitte eeskirju, mida hakatakse väidetavalt rakendama 1. jaanuaril 2019. On aeg sulgeda röövellikult tegutsev finantstööstuse džinn pudelisse tagasi, meie kodanikud ei lepi enam meie äraootavate seisukohtadega.
See on hind, mida tuleb maksta kaaskodanike usalduse eest; usalduse eest, mis on hädavajalik, et saaksime eurooplastena optimistlikult ja püstipäi tagasi 21. sajandisse pöörduda.
Lothar Bisky
Lugupeetud juhataja, kolleegid! Majandus- ja rahaliit ilma majanduspoliitika tõhusa koordineerimiseta toimima ei hakka. Stabiilsuse ja kasvu pakt on läbi kukkunud ning selles osas on ühel nõul paljud eksperdid parteipoliitilistest piiridest sõltumata. Probleem seisneb selles, et poliitikas ei näi toimuvat mingit arengut. Õigupoolest ei ole silmapiiril mingeid uusi poliitilisi ideid.
Lubage mul meenutada, et stabiilsuse paktis sätestatud 3% piirangut on alates 1999. aastast rikutud 73 korda; neist 46 korda ulatuses, mis on aluslepingu järgi vaevu vastuvõetav, kuid sellegipoolest ei ole siiamaani määratud mitte ühtegi karistust. Niisugust mittetoimivat pakti ei ole tarvis üle vaadata, seda tuleb lihtsalt rohkem rakendada - või pigem tuleks seda lihtsalt rakendada.
Loomulikult teab iga koduomanik ja iga ettevõtja, kui oluline on jätkusuutlik eelarve. Kardan aga, et eelseisvad otsused majanduse juhtimise ja Euroopa stabiilsusmehhanismi kohta toovad kaasa ainult kärped. See ei ole sama, mis jätkusuutlik eelarve. Ükski riik, mis on nii suurtes võlgades, et on maksujõuetuse lävel, ei saa võlalõksust välja, kui ta peab seda võlga jätkuvalt kõrge intressimääraga laenamise teel rahastama. Ükskõik, kui palju ta säästab, võlg kasvab edasi - seda rohkem, et vähendada tuleb palku, töötushüvitisi ja pensione, pikendada tööaegu, kärpida riiklikke investeeringuid infrastruktuuri, haridusse, tervishoidu ja mujale. Kui ei ole tarbimist, kukub kokku ka tootmine. Ei stabiilsuse ja kasvu pakti karmistamine ega tulevase stabiilsusmehhanismi niinimetatud range tingimuslikkus aita meid eesmärgini jõuda.
Kogu meetmepaketis peaks olema selgemalt esile toodud suurem vajadus investeerida eeskätt kriisist rängalt tabatud riikidesse ning see peab tähendama enamat kui laenude lühiajaline pikendamine ja intressimäärade kerge alandamine. Viide vajadusele vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust valmistab probleeme senikaua, kuni seda nõutakse ainult majanduslikult nõrkadelt riikidelt, samas kui majanduslikult tugevatel riikidel lubatakse vanaviisi edasi minna. Puudu ei ole ainult põhiline märksõna "solidaarsus”, vaid unustatud on ka see, et ühe poole kulud ja kaubandusbilansi puudujääk on teise poole tulu ja kaubandusbilansi ülejääk.
Nikolaos Salavrakos
Lugupeetud juhataja! Volinik Barroso öeldu tähendab põhimõtteliselt ettepanekut tugevdada majanduse juhtimist ja euro stabiilsust. See tähendab Euroopa Liidu majandusjuhtimise poliitika hoogustamist.
Loomulikult kulgeb José Manuel Barroso ning teda abistava volinik Rehni töö väga hästi ning me suhtume sellesse soosivalt. Loodame, et kõnealuse paktiga suudetakse vastata Euroopa Liidu majandus- ja eelarveprobleemidele ning saata turgudele õige sõnum. Kahjuks on turud meie praegune probleem.
Majanduse juhtimine tuleb pärast kriisi, julma kriisi liikmesriikide valitsemissektori võla näol. Kui USA trükib hinnanguliselt rohkem kui 3 triljonit dollarit, siis minu arvates ei ole mingit põhjust, miks Euroopa Liit ei võiks lahendada oma probleeme triljoni euro suuruse rahasumma trükkimise teel, mitte selleks, et raha turule viia, vaid selleks, et asutada fond, mida me nimetame toetusmehhanismiks. Olgu kuidas on, aeg ei oleks selliseks mõtteks veel küps vähemalt seni, kuni Euroopa Liidus domineerivad proua Merkeli ideed.
Peame aga veelkord rõhutama tõsiasja, et Euroopa Liit on sunnitud ebasoodsates tingimustes looma uusi süsteeme ja väärtusi.
Rahaliidu loomine ilma üldise majanduse juhtimise strateegia ja liikmesriikide vahelise koordineerimiseta oli riskantne ettevõtmine, mida katsetati praktikas ning rakendati üldisel tasandil. Minu arvates on Euroopa Liidul aeg võtta vastu julgemaid otsuseid ja teha vajalikke struktuurseid muudatusi.
Nagu ma ütlesin, kinnitame me põhimõtteliselt nõukogu otsused euroala pakti kohta ning me peame eurot jätkuvalt heaks vääringuks. Me ei pea aga tagama ainult seda, et täidame euroala stabiilsuse eesmärgi, vaid ka seda, et saavutame Euroopa Liidus kõrgetasemelise majanduskasvu ja konkurentsivõime ning suurendame Euroopa Liidu kodanikele, eeskätt noortele ette nähtud töökohtade hulka ja säilitame olemasolevaid töökohti. Peame keskenduma noortele.
Hans-Peter Martin
(DE) Lugupeetud juhataja! Innuka Euroopa-meelse inimesena - nagu suurem osa mu 500 000 otsesest valijast - on mul väga keeruline pidada vastuvõetavaks rasket olukorda, kuhu te olete end pannud. Ühest küljest vajame stabiilsust ja peame midagi spekuleerimise suhtes ette võtma; teisest küljest näitab viis, kuidas te seda teete, veel kord üsna silmatorkavalt Euroopa Liidus valitsevat demokraatia puudujääki. Menetlus meenutab rohkem erakorralise olukorra õigusakte kui seda, mida tahaksime näha edumeelses Euroopa Liidus. Loomulikult toetasin ma kindlalt muudatusettepanekut 34, mille vasakpoolsed esitasid ning mis nõuab aluslepingu tavalise läbivaatamismenetluse kohaldamist. Erakorralises olukorras õnnestub teil alati teha midagi, mis tegelikkuses suurendab lõhet kodanike vahel veelgi enam.
Tahaksin kasutada ka võimalust taunida otsekoheselt seda, kuidas Martin Schultz Euroopa Parlamendis minu suhtes käitub.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Lugupeetud juhataja! Kriis Põhja-Aafrikas paneb Lissaboni lepinguga loodud mehhanismid proovile.
Eile, kui kõrge esindaja väliskomisjonis kõneles, tõime esile Euroopa Liidu tegevuse kasulikud aspektid - Catherine Ashtoni teatis, milles eristatakse lühiajalised, keskpikad ja pikaajalised perspektiivid, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 kiire kohaldamine, suutlikkus pidada dialoogi Araabia Liigaga ning Euroopa Ülemkogu kohtumine.
Ainuõige on aga siin täna öelda, et Euroopa Liidu avalikkusel, see tähendab meie kodanikel on endiselt teatud küsimused.
Lugupeetud nõukogu eesistuja! Guy Verhofstadtil on täiesti õigus. Kuidas on võimalik, et neli liikmesriiki, kes moodustavad osa ÜRO Julgeolekunõukogust, ei hääleta praegu ühtmoodi, vaid pigem erinevalt?
Kuidas on võimalik, et praegu, kui me kõneleme samadest ressurssidest, mis tulevad samadelt maksumaksjatelt, samadest laevadest ja nende kasutamisest samas tegevuskohas, peaksime me arutama seda, kas ÜRO resolutsiooni kohaldavad Euroopa Liit, NATO või rahvusvaheline koalitsioon.
On selge, et koordineerimisvõime osas meil on veel palju paremaks muuta ning palju on vaja parandada ka otsustusprotsessis.
Üks kuulus filmitsitaat ütleb, et "meile jääb alati Pariis”. Keegi ütles siinse arutelu ajal, et Euroopa Liidu vastus on olnud rutakas. Lugupeetud Catherine Ashton! Kui ei oleks olnud julgust, kindlameelsust ega järjepidevust, mida näitas üles Prantsusmaa - ning just nii tuleb öelda -, kes mässulisi tunnustas, saatis välis- ja Euroopa asjade ministri ÜRO nõukogusse, korraldas Elysée tippkohtumise ning kohaldas resolutsiooni, oleks kolonel Gaddafi kolonnid juba Benghazisse sisenenud.
Kristian Vigenin
(BG) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Tahaksin veidi rohkem keskenduda ühele päevakohasele teemale, mille üle homme arutelu toimub, nimelt olukorrale Liibüas.
Minu kolleegidel on õigus, kui nad ütlevad, et viimastel päevadel Euroopa Liidu ning eeskätt liikmesriikide otsustes ja käitumises on tekkinud täielik kaos või vähemalt ei ole neid võimalik prognoosida. Kui mõned riigid ühinevad koalitsiooniga ning mõtlevad siis ümber, on võimatu NATOs üksmeelele jõuda.
Niisugune olukord ei muuda üksnes meie partnereid ebakindlaks küsimuses, kas teame, mida me põhimõtteliselt saavutada tahame ja kuidas seda saavutada, vaid see tekitab suuri probleeme ka Euroopa Liidu avalikkusele, kes ei saa olla kindel selles, et EL ja liidu praegused juhid täidavad oma kohustusi, mis neil on meie Vahemere lõunapiirkonna partnerite ees.
Tahaksin väga, et Euroopa Ülemkogu tuleks järgmiste päevade jooksul välja selgete ja kindlate otsustega Liibüa kohta ning mitte ainult Liibüa kohta, vaid ka muude riikide kohta, kus olukord on põhimõtteliselt samasugune, näiteks Bahrein, Jeemen ja mõnel määral Süüria. Oleme kuidagi unustanud, et meie tegevust Liibüas hinnatakse ka selle taustal, kuidas me käitume kõnealuse piirkonna teiste riikidega.
Tahaksin, et Euroopa Ülemkogu võtaks vastu selged otsused selle kohta, mida Euroopa Liit tahab Liibüas saavutada, mis täpsustab suuresti ka meetodeid, kuidas me seda saavutame. Minu arvates peame me selgesti mõistma, et kui praegune olukord pikka aega kestab, on Liibüa sündmustel ka naaberriikide jaoks palju tõsiseid tagajärgi.
Seepärast peame olema valmis osutama abi nii Egiptusele kui Tuneesiale, ning seda mitte ainult humanitaarprobleemide ületamiseks, vaid ka selleks, et olla valmis pakkuma ka majanduslikku ja rahanduslikku toetust sõna otseses mõttes lähipäevadel, -nädalatel ja -kuudel, sest sealsetel sündmustel on mõju mõlema riigi majanduslikule seisukorrale.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Lugupeetud juhataja! Siin on märgitud, et mitte euro ei ole kriisis, vaid liikmesriigid on võlgadesse sattunud. See on kriisi tuum - vastutustundetu võlakäitumine, mis on kestnud aastaid. See peab nüüd lõppema. Seepärast on õige, et Euroopa stabiilsusmehhanism peab olema range. Seepärast on ka õige, et nii on toimitud varasemate päästemehhanismide rakendamisel. Seepärast on ka õige, et Iirimaa intressimäära ei alandata.
Võlakoormusele tuleb lõpp teha. Kuulen jälle sotsiaaldemokraate tegemas vahet heal ja halval võlal. Loomulikult erineb investeerimine tarbimisest, kuid ühel hetkel saab ka ülemäärasest heast võlast halb võlg. Peame tulevaste põlvkondade suhtes õiglased olema, me vajame jätkusuutlikku rahandust - ning siis muutub euro jälle stabiilseks.
Euroala pakt hõlmab liiga vähe ühendusemeetodit. Seda on siin õigusega märgitud. Ma jagan seda seisukohta.
Lõpetuseks ütlen mõne sõna Liibüa kohta. Nõukogu on toetanud resolutsiooni 1973. Nüüd peame tuleviku peale mõtlema. Nõustun José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra sõnadega, mille kohaselt Prantsusmaa on täitnud väga tublit rolli. Kui aga Türgi oleks kutsutud Elysée tippkohtumisele, ei oleks meil NATOs neid probleeme ja olukord oleks olnud meie kõigi jaoks märksa lihtsam. Loodan ka, et äsja ametisse nimetatud Liibüa üleminekuvalituse juht külastab varsti Euroopa Liitu.
Konrad Szymański
(PL) Lugupeetud juhataja! Kõiki eesmärke, mis eurorühm on endale seadnud ning mis on kohati täiesti mõistlikud, on võimalik edukalt täita liikmesriikide majandus-, sotsiaal- ja maksupoliitika abil. Seepärast tekib küsimus, miks muudame praegu kiiresti aluslepingut, et need volitused vähemalt osaliselt ELi tasandile üle kanda.
Minu arvates on vastuseid kaks: nagu tavaliselt, tahame ebapopulaarsete otsuste korral Euroopa Liiduga vastutust jagada või tahame kasutada võimalust kanda ehk reformi ettekäändel lihtsalt Brüsselile rohkem võimu üle. Kahtlen, kas see toob kaasa soovitud mõju, kui mõelda sellele, et enamikul eurorühma liikmesriikidest on suurem valitsemissektori võlg ja konkurentsivõimetum maksustamissüsteem kui muudel liikmesriikidel.
See arutelu toob loomulikult kaasa kahel kiirusel liikuva Euroopa ohu. Tahaksin hoiatada neid, kes soovivad kiiresti tegutseda. Lisaks ühesugusele kiirusele on vaja minna ka õiges suunas. Väga kiiresti, kuid vales suunas liikumine ähvardab jõuda ainult ühesuguse lõpuni - katastroofi ulatuse tohutu suurenemiseni. Seda näen vähemalt mina toimumas Euroopa Liidu teedel.
Miguel Portas
(PT) Lugupeetud juhataja! Täna hääletab Portugali parlament neljanda stabiilsusprogrammi vastu, mille valitsus 12 kuu jooksul on esitanud. Suurem osa Portugali parlamendi saadikutest hääletab dokumendi vastu meetmepaketi sisu pärast, kuid ka seepärast, et pakett esitati Brüsselile enne, kui Portugalis sellest teada saadi, selle üle arutleti või see heaks kiideti.
Sel põhjusel on mu esimene küsimus eesistujariigile Ungarile - kas eesistuja kavatseb niisuguse kogemuse taustal koos oma partneritega kaitsta kohustust lasta dokumendid eelnevalt parlamendis heaks kiita või ei?
Minu teine küsimus on järgmine - homme otsustab nõukogu 2013. aasta järgse rahastamismehhanismi üle, kuid ei ütle meile midagi praeguse rahastamismehhanismi kohta, mis meile rohkem huvi pakub. Kui Portugal jõuab ennetähtaegsete valimiste perioodi, on valitsemissektori võla ja intressimäärade plahvatuslik kasv vältimatu. Mida kavatseb nõukogu teha, et vältida spekuleerimist Portugali valitsemissektori võlaga? Ärge öelge enam, et see on Portugali siseküsimus, sest kui kokkuhoid on meie probleem, siis seepärast, et otsused on ka teie omad.
Bastiaan Belder
(NL) Lugupeetud juhataja! Eile pärastlõunal märkis kõrge esindaja väliskomisjonis, et tahab pakkuda konkreetset toetust nähtusele, mida me ulatuslikku eluasemete nappust käsitledes oleme hakanud nimetama uueks Egiptuseks. Igaüks, kes on vähegi teadlik tohutust sotsiaal-majanduslikust viletsusest, kuhu suurem osa egiptlasi on sattunud, ei saa end enam hästi tunda. Kõik taandub tõelise euroopaliku empaatia väljendamisele.
Seepärast on mul siiralt hea meel kõikide Euroopa Liidu jõupingutuste üle, mis tehakse eesmärgiga parandada Egiptuses elutingimusi. Eriti praegu, kui pärast president Mubaraki lahkumist on riik ebakindlas üleminekuolukorras ning Kairo näib suunduvat otse rahandus- ja toidukriisi. Minu arvates tuleks lisaks Egiptusele antavale Euroopa Liidu abile teha nõukogus kahekordseid jõupingutusi.
Uues Egiptuses peavad kõik kodanikud hoolimata religioonist olema seaduse ees võrdsed ning neil kõigil peavad olema võrdsed õigused. Lisaks peab Kairo järgima rahulepingut Iisraeliga ning seda isegi edasi arendama. Nende kahe tingimuse kehtestamine tugevdaks uues Egiptuses nii sisemist kui välist stabiilsust.
Barry Madlener
(NL) Lugupeetud juhataja! Mõtlesin, et olete mind kahe silma vahele jätnud. Tänan teid võimaluse eest sõna võtta. Loome uue stabiilsusmehhanismi, alalise abifondi, mille eest peavad maksma tavalised inimesed, kes ei saa mingeid tasuta kingitusi. Abisaajad aga on inimesed, kes saavad tasuta kingituse. Nüüdsest tasustame petiseid, neid, kes murravad oma lubadusi ning kes manipuleerivad andmetega.
Kümme aastat tagasi allkirjastati stabiilsuse ja kasvu pakt pühaliku tõotusega hoida rahandus korras. Pakti on rikkunud Saksamaa, Prantsusmaa, Kreeka ja teised riigid. Suuri eelarvepuudujääke ei ole kõrvaldatud. Nüüd tõotatakse jälle pühalikult, et uus pakt toimib kindlasti. Nüüd otsustatakse Brüsselis, kui palju on hollandlastel õigus teenida, millal on hollandlastel õigus pensionile minna ja kui suurt pensioni nad saavad. Jällegi tasub arve maksumaksja, inimesed, kes ei saa mingeid tasuta kingitusi.
Lugupeetud juhataja! See tasuta fond on kulukas mänguasi, mis võimaldab poliitilisel eliidil varjata tõsiasja, et mõnda riiki ei saa rahaliidus usaldada. Mõned riigid tahavad nautida euro pakutavaid hüvesid, kuid ei taha jagada kohustusi - riigid, mis ei suuda oma rahandust korras hoida. Lugupeetud juhataja! Need riigid peaksid euroalast lahkuma. See on ainus parandus, mille me stabiilsuse ja kasvu paktis läbi peame viima.
Mario Mauro
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Murrangulised sündmused, mis Vahemere lõunapiirkonnas intensiivsemaks muutuvad, ei tohiks juhtida meie tähelepanu kõrvale pikka aega tagasi püstitatud keskpikkadelt majandusalastelt ja muudelt eesmärkidelt. Rahvusvahelised rahutused peaksid hoopis kiirendama majanduskasvu suunas astutavaid samme. Pooldan seda, et otsused rakendada ELi 2020. aasta strateegiat võetaks vastu kiiresti - juba selle nädala kohtumisel.
Me ei tea, mis juhtub Liibüas pärast konflikti, kuid võime kindlad olla, et miski ei ole enam iial endine. Seepärast vajab Euroopa Liit kindlasti meetmepaketti, millega võimaldada liikmesriikide majandusel enne uut ebakindlusperioodi hinge tõmmata. Olulisim küsimus on kindlasti seotud olukorraga Vahemere piirkonnas. Sõdiv Vahemere piirkond on halvim katastroof, mida maailm praegu kujutleda võiks. Riigid, kes pidasid oluliseks midagi niisugustes tingimustes teha, toimisid targalt, kuid sellegipoolest on meie ees praegu väga vastuoluline Euroopa Liit, mis näib tundvat end oma edasiste sammude osas ebamugavalt, kui mitte lõhestatult.
Seepärast pöördun eesistujariigi Ungari poole - Euroopa Parlament ja minu arvates ka komisjon seisab lähedal eesistujale, kes võib pöörata kriisi millekski, mis ei too kaasa ainult Euroopa Liidu õõnestamist.
Meil on tohutu vastutus - kujundada praegune kriis ümber võimaluseks toota, võimaldada tervet maailma väärival välispoliitikal elada ja hingata. Oma ülesannete, kahtluste ja vigadega oleme pöördeliste sündmuste lävel ning minu arvates peaksime võtma selle vastutuse täiel määral oma õlgadele ning tagama, et homme ja ülehomme nõukogus vastuvõetavad otsused on mõistlikud, kuid eeskätt julged. Tänan teid!
Edite Estrela
(PT) Lugupeetud juhataja! Siin on juba öeldud, et kahetsusväärsel kombel võib Portugali parlament just praegu valitsuse kukutada. Kui valitsus langeb, põhjustab selle poliitiline ebastabiilsus, mis on tingitud opositsiooniparteidest, kes ei ole järjekordset kokkuhoiupaketti toetanud.
See vastab tõele - tegemist on neljanda paketiga mõne kuu jooksul. Põhjus ei ole mitte eelmiste pakettide täitmatajätmine, neid täideti. Pigem on põhjus selles, et kehtestatud tingimused on niinimetatud turusoovide tingimustes halvenenud. Portugali eelarve täitmine jaanuaris ja veebruaris näitas ülejääki - kulusid kärbiti 3% ning tulu oli 11%.
Poliitilised jõud, mis tekitasid valitsuse esitatud ja Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Keskpanga toetuse saanud kokkuhoiuprogrammi tagasilükkamisega poliitilise kriisi, võivad olukorraga väga rahul olla. Kuid ainult mõtlematus laseb neil sellega rahul olla, sest tegemist on võlgades euroala riigi jaoks kohutava olukorraga. See on kohutav riigi jaoks, ebaõiglane Portugali rahva suhtes ning tegemist on järjekordse löögiga suurprojekti - ühisraha - kestlikkuse pihta.
Me ei ole euroalal kriisis. Me oleme euroala Suures Kriisis. Tahaksin küsida oma kaasmaalastest parlamendiliikmetelt, mis oleks alternatiivne lahendus? Kõik liikmesriigid peavad aprilliks oma kokkuhoiukavad esitama. Kas Portugal vajab või ei vaja edasisi kokkuhoiumeetmeid, et vähendada oma eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga, et vähendada puudujääki 2012. ja 2013. aastal vastavalt 3%le ja 2%le? Te keeldusite läbi rääkimast, kuid ei esitanud alternatiivseid lahendusi? Tagasilükkamine ei ole lahendus, see on probleem, mis sunnib portugallasi rohkem ohvreid tooma.
Marielle De Sarnez
(FR) Lugupeetud juhataja! Järgmine nõukogu kohtumine on Euroopa Liidu juhtide jaoks tõenäoliselt viimane võimalus meenutada, et rajasime ELi eesmärgiga kaitsta euroopalikke väärtusi ja tegutseda põhjapaneva tähtsusega küsimuste korral ühiselt. Kui rahvas leiab end mõrvarliku juhi meelevallas, on tegemist põhjapaneva küsimusega.
Tänu Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi jõupingutustele on vastu võetud resolutsioon. Meil on õnnestunud peatada kolonel Gaddafi Benghazi jõudmast. Euroopa Liidu ühtsuse puudumine teeb aga murelikuks. Homsel ülemkogu kohtumisel tuleb saata jõuline märguanne; ülemkogu peab toetama praegust sekkumist, tunnustama Liibüa mässulisi eesmärgiga pakkuda neile toetust ning isoleerida kolonel Gaddafi veelgi jõulisemalt, et senine režiim kokku variseks.
Põhjapanevate küsimustega on tegemist ka Bahreinis, Jeemenis ja Süürias asetleidvate sündmuste puhul. Kui näeme Lähis-Idas taas kord vägivallalaine ägenemist, on samuti tegemist põhjapaneva probleemiga.
Meie, Euroopa Parlament, ootame, et Euroopa Liidu juhid tegutseksid enne, kui on liiga hilja. Suures osas maailmas astutakse praegu ajalooliselt jõulisi samme. Poliitiline julgus tähendab probleemide lahendamist - just seda ootame me Euroopa Liidult ja vastutavatelt isikutelt.
Peter van Dalen
(NL) Lugupeetud juhataja! Hollandipoolne tagatis miljarditele eurodele ajendas eelmist rahandusministrit härra Rudingit ütlema "Tee eelarvepõrgusse on sillutatud tagatistega ”. Antud tagatised on tõepoolest olnud liiga suured ja liiga riskantsed. Need ei aita kriisi ära hoida, sest ei täida oma eesmärki.
Euroopa Liidu praeguse kriisi põhjustasid need, kes lubasid vastutustundetult võlal kasvada, ning need, kes ei suutnud sõlmitud kokkuleppeid täita. Kui me neid keskseid probleeme ei lahenda, võime pakkuda kui tahes palju tagatisi, ilma et need mingit kasu tooksid.
Meil on stabiilsuse ja kasvu pakt. Juba 2004. aastal naersid Saksamaa ja Prantsusmaa selle välja. Meil oli võimalus pakti tugevdada eeskätt automaatsete sanktsioonidega, kuid mis toimub praegu? Karistused sõltuvad jätkuvalt poliitilisest otsusetegemisest. See on uskumatu. Saksa kirjanik Hans Enzenberger nägi õigesti toimuvat ette. Ta ennustas, et praeguse olukorra tõttu hakkavad kodanikud Euroopa Liidu poliitilisse eliiti suhtuma küüniliselt ja põlgusega.
Ilda Figueiredo
(PT) Lugupeetud juhataja! Tee, millele Euroopa Liidu juhid on asunud, ei ole vastuvõetav - seda iseloomustab töötajate suurem ekspluateerimine, uued ühiskonnavastased meetmed, mis süvendavad ebavõrdsust, suurendavad töötust ja töökohtade ebakindlust, süvendavad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Need kõik teenivad Euroopa Liidu majanduslikke ja rahanduslikke huvigruppe, kelle tulude kasv ei peatu kunagi.
Kriisi ettekäändel tahavad nad majanduslikult nõrgemate riikide kaela ümber uue silmuse tõmmata ning kasutavad Euroopa stabiilsusmehhanismi kohaldamiseks loodud tingimusi selleks, et kujundada suveräänsed riigid ümber pelgalt protektoraatideks.
Seepärast on töötajad ja rahvas niisuguste meetmete vastu - seda väljendati möödunud laupäeval Portugalis enam kui 300 000 osalejaga meeleavaldusel ning seda väljendatakse täna Portugali parlamendis, kus suurem osa saadikuist toimib kindlasti samamoodi neljanda kokkuhoiupaketi suhtes.
Lugupeetud juhataja! Tahame aga öelda siin ka "ei” pommitamisele, mida viivad rahvusvahelised jõud läbi Liibüas, nagu me ütlesime "ei” ka võitlevate inimeste represseerimisele igas selle piirkonna riigis, sealhulgas Liibüas, Bahreinis ja Jeemenis.
Jaroslav Paška
- (SK) Lugupeetud juhataja! Finantsvahendite vastutustundlik haldamine on majapidamiste, tootmis- või kaubandusettevõtete, piirkondade, riikide ja ka riikide liitude hea ja stabiilse toimimise põhiline eeltingimus.
Seepärast on loomulik, et kui hulk Euroopa Liidu riike otsustas luua ühisraha, peavad nad leidma mehhanismi, millega takistada populistlikke poliitikuid koormamast ühisraha jätkusuutmatute kohustustega - võlgadega, mida kasutatakse hääleandjate lühiajalise toetuse ostmiseks. Konkurentsivõime paktis määratletakse teatud parameetrid, millest euroala riigid iseäranis kinni peaksid pidama. Probleeme valmistab aga nende headest kavatsustest kantud eeskirjade rakendamine.
Seepärast usun kindlalt, et juhul, kui ühiselt kokkulepitud juhtimiseeskirju ei suudeta järgida, on aeg kohaldada automaatseid karistusmehhanisme, et sanktsioonid ei muutuks poliitilise lehmakauplemise teemaks Euroopa Ülemkogus, kus valitsusjuhid üksteise karistuste kustutamisega oma paljusid erinevaid poliitilisi vigu parandavad.
Jacek Saryusz-Wolski
Lugupeetud juhataja! Tahan käsitleda kaht küsimust. Esiteks tervitada laiendatud euroala pakti sündi, mis on suurepärane sündmus. Loodud on uus struktuur, peaaegu nagu majanduslik Schengen. Oluline on see, et tegemist peaks olema kaasava struktuuriga, mis on avatud neile, kes suudavad ja tahavad osaleda. See ei peaks tooma endaga kahel kiirusel liikuvat Euroopat. Kahjuks on pakt poolenisti avatud, sest muudatusettepanek artikli 136 kohta, mis meie põhiseaduskomisjonis arutlusel ja hääletusel oli, on kõrvale jäetud. Muudatusettepanekus märgitakse järgmist: "nõuab, et stabiilsusmehhanism oleks algusest peale avatud liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro, kuid kes soovivad osaleda”. Pakt on poolenisti avatud, sest on avatud kohustuste võtmiseks. See ei ole avatud euroalast väljapoole jääjatele, kes tahavad osa saada õigustest.
Palju enam kui euro ühendab meid ühtne turg. Praegu ei ole kriisis euro, kriisis on mõned euroala liikmeriigid. Igal euroalast väljapoole jääval liikmesriigil võiks riigi rahandusega seoses samasugune probleem olla. Niisiis puudub loogika ja puudub järjepidevus.
Mõni sõna Liibüa ja Vahemere lõunapiirkonna kohta. Esiteks soovin meid tunnustada - õigupoolest mitte liitu, vaid mõnda liikmesriiki, kes on inimõiguste ja demokraatia kaitsjana Liibüas esirinnas. Peaksime Prantsusmaale ja selle juhile Nicolas Sarkozyle teenäitaja rolli eest tänulikud olema.
Minu arvates näitab see, et hakkame oma välispoliitikas liikuma huvipõhiselt välispoliitikalt väärtustepõhisele välispoliitikale. Peame järgima kaht suunda. Peame oma naabruspoliitika ümber kujundama ning suunama selle ühiskonnale ja valitsustele ning saavutama midagi, mida me Kesk- ja Ida-Euroopas nimetame üleminekuks või ümberkujunemiseks. Tegemist on ka häirekellaga, mis kutsub üles ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat ümber kujundama ja reformima, et suurendada liidu ühist juhtimissuutlikkust ja sõjalist võimekust.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Homme, 24. märtsil, on sümboolne päev. Ennekõike tähistab seda Lissaboni lepingu muudatus, mille üle me äsja hääletasime ning millega on võimalik luua alaline Euroopa stabiilsusmehhanism. See mehhanism võimaldab Euroopa Liidul kavandada esimesed eurovõlakirjad, mille eesmärk on rahastada spekulatiivsete rünnakute korral riigivõlgu madala intressimääraga.
Seepärast on kahju, et protsess poolel teel pidama jäi. Et turgude ebamõistlikult kiire kasvuga toime tulla, oleks aluslepingu ülevaatamine pidanud kujutama endast võimalust anda Euroopa Keskpangale luba toimida samamoodi nagu USA ning vahetuskursi pingete korral valitsemissektori võlg tagasi osta. Protsess on veelgi puudulikum seetõttu, et vastutasuks nõutakse konkurentsivõime pakti, ümberristituna euroala pakti rakendamist. See on homse päeva teine märksõna. Pakti toetavad ühehäälselt nõukogu, komisjon ja Euroopa Keskpank.
Lugupeetud kolleegid! Te teate kõik Washingtoni konsensust ning teile meeldis see väga. 24. märtsil sünnib niinimetatud Brüsseli konsensus. Brüsseli konsensus kujutab endast pimedat ja hoolimatut uusliberaalse dogma kehtestamist - avalike teenuste ja heaoluriigi piiramist, palgakokkuhoidu ja finantsturgude minimaalset reguleeritust.
Lugupeetud kolleegid! Nõukogul, komisjonil ja Euroopa Keskpangal on lühike mälu. Nad soovitavad võtta euroala pakt üle juhtimise meetmepaketti, et talletada meie süsteemis just need poliitikameetmed, mis viisid majanduskriisini. Hispaanias, Ühendkuningriigis, Iirimaal ja mujal ei ole finantssektorist jõudu saanud majapidamiste võlakoormuse suurenemise taga ei midagi muud kui ostujõu kriis, mis tuleneb 20 aastat kestnud palkade piiramisest. Euroala paktis soovitatakse kahjuks kokkuhoid põlistada.
Majanduskriisi tagajärjena tekkinud valitsemissektori võlg on ühtlasi ka liberaalide ja konservatiivide toetatud kõikehõlmava otstarbetu maksukärpimise tulemus. Euroopa Liidus ei toimunud riiklike kulutuste plahvatuslikku kasvu. Vastupidi. Kokkuhoid eelarves ja palkades koos intressimäärade tõusuga, mida Euroopa Keskpank juba plaanib, hävitavad kokkuvõttes sisenõudluse Euroopa Liidus ja teevad majanduse elavnemisele lõpu ilma puudujääki vähendamata. Homme oleme ühel poolel töötajatega, kes avaldavad niinimetatud Brüsseli konsensuse vastu meelt. See on kolmas 24. märtsi märksõna. Kui me ei taha, et tumedad jõud, millele vastuseisuks Euroopa Liit loodi, tagasi tuleks, peavad valitud rahvaesindajad seisma kõrvuti rahvaga, et mõista hukka nii ebaõiglane kui ka ebatõhus poliitika.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidu alalise kriisiohjemehhanismi loomine on põhjendatud, kui kriisid peaksid tulevikus korduma. Keegi meist ei taha rohkem kriise, kuid nende teke on võimalik. Plaan luua alaline kriisiohjemehhanism väljaspool ELi institutsioone on siiski kahetsusväärne. Mehhanism peaks seisma võimalikult lähedal ELi institutsioonidele, et nad võiksid selle kasutamist jälgida. Lisaks tuleks igasuguseid karistusi kohaldada automaatselt, mitte pärast arutelusid ja läbirääkimisi.
Tahaksin öelda mõne sõna meie niinimetatud välispoliitika ja Liibüa kohta.
Olukord Liibüas ja rahvusvahelise üldsuse seas on segane. Tsiviilelanike kaitsmise eesmärgil tehtud otsus lennukeelutsooni kehtestamise kohta oli õige. Ka EL on selles osaline. Nüüd, kui maavägesid on rünnatud, on minu meelest põhjust küsida, kas lennukeelutsoon loodi sel eesmärgil. See näitab, et sõjakünnise ületamisele ollakse lähedal.
Derk Jan Eppink
Lugupeetud juhataja! Martin Schulz ütles, et sõjalised operatsioonid võeti ette liiga rutakalt. Vastupidi, sellega jäädi hiljaks. Läänemaailm ootas liiga kaua. Gaddafi oleks tulnud Tripolis isoleerida ja sundida teda kas ise ära minema või ta jõuga minema ajada. Tegelikult jõudsime kohale just selleks ajaks, et hoida Benghazis ära massimõrv.
Ja mida me nägime? Prantsusmaa ja Ühendkuningriik - kaks rahvusriiki - võtsid omale juhtrolli. Minu tunnustus! Saksamaa on ilmselt tugeva raha ja pehme jõuga riik. Saksamaa kaitseministri töö on kogu riigis kõige riskantsem. Samal ajal astub Türgi vastu NATOle, USA käitub taanduva jõu ja pealtvaatajana.
Kardan, et seekord - nagu Balkanilgi - ei suuda me ummikust pääseda ilma Ameerika pühendunud juhtimiseta - juhtrollita, mida Euroopa Liit kahjuks võtta ei suuda. Ainus poliitik, kes oskas Gaddafiga toime tulla, oli Ronald Reagan. Reaganil oli kogu aeg õigus.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja! Täpselt aasta tagasi otsustasid Euroopa Liidu juhid ja Kreeka peaminister, et Kreeka peaks mängima majandusliku ja sotsiaalse katselooma rolli. Tollal võeti riigieelarve puudujäägi ja võlgade vähendamise ning konkurentsivõime tõstmise ettekäändel äärmuslikud antisotsiaalsed meetmed. Selle eksperimendi lõpul on valitsemissektori võlg ligi 150%, tööpuudus 15%, sealhulgas noorte tööpuudus 30%, inflatsioon on peaaegu 4,4% ja majandus on langenud 6,6% võrra.
Lugupeetud volinik Rehn! Kreeka eksperiment on ebaõnnestunud ning te olete katselooma majanduslikult, sotsiaalselt ja poliitiliselt hävitanud. Euroopa Liidu juhtidel on sama saatus varuks ka teiste liikmesriikide jaoks, kes pöörduvad euroala pakti poole, mis on Euroopa tasandi versioon Kreeka memorandumist. Oleme pakti vastu, sest me ei taha hävitada töötajaid, pensionäre ja töötuid.
Lugupeetud volinik Rehn! Kui Kreeka memorandum allkirjastati, soovisite kreeklastele "Kivi kotti!” Kui te oma soovides järjekindel olete, peate reedel või laupäeval ka Euroopa Liidu töötajatele "Kivi kotti!” soovima.
Hans-Gert Pöttering
(DE) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Ameerika politoloog Samuel Huntington ennustas kord tsivilisatsioonide kokkupõrget. Kui oleksime seda uskunud, oleksime ise tsivilisatsioonide kokkupõrke kui isetäituva ennustuse täideminemisel osalenud. Meie, Euroopa Parlament, oleme alati püüdnud araabia maadega ning sealsete inimestega koostööd teha. Nüüd näeme, kuidas araabia maade elanikud püüdlevad väärtuste poole, mida esindame ka meie - demokraatia, vabadus ja õigusriik. Kes oleks vaid paar nädalat tagasi osanud arvata, et Araabia Liiga palub meil, läänemaailma ja rahvusvahelisel üldsusel Liibüa türann peatada. Araabia maailma ootab ees suur muutus. Me ei tohi nüüd mingeid vigu teha. Me ei tohi teha vaid nägu, et me araabia maade elanikke aitame, vaid neid ka tegelike tegudega aitama.
Täna õhtul sõidan ma Tuneesiasse Konrad Adenaueri Fondi nimel, mille president ma olen; samamoodi olin kaks ja pool nädalat tagasi Kairos. Tahaksin korrata Saksamaa Liitvabariigi esimese kantsleri Konrad Adenaueri sõnu: "Meie oleme vabaduse poolt”. Nüüd peame ütlema araabia rahvale järgmist: "Kui see on see, mida te tahate, siis aitame teid oma solidaarsuse ja demokraatia alase nõuga, et võiksite valimisteks ettevalmistusi teha”.
Kuuleme nördimusega, et täna toimusid Jeruusalemmas terrorismirünnakud ja palju inimesi sai vigastada. Ükskõik, kes oli teo taga, mõistame selle toimepanijad kõige karmimal viisil hukka. Ütleme aga ka seda, et Iisraeli ja Palestiina vahel peab nüüd rahu olema. Kui araabia maades puhuvad vabadusetuuled, tuleb kasutada võimalust saavutada rahu ka Iisraeli ja Palestiina vahel, et iisraellased saaksid elada turvalistes piirides, kuid et ka iisraellastega samasuguse väärikuse ära teeninud Palestiina rahvas võiks elada turvalistes piirides. Araabia maades toimuvate suurte muutuste taustal on meie ülesanne just niisugune - anda Euroopa Liiduna oma panus ning teha seda ühtsel ja kindlal viisil.
(Aplaus)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Lugupeetud juhataja, kolleegid! Mõtlen, kas Euroopa Liit on lisaks väljakuulutatud meetmetele poliitiliselt piisavalt aktiivne. Loomulikult võtab Euroopa Liidul aega, et juhtiv roll omandada, eeskätt välispoliitikas, kuid nagu me teame, tekib teatavaid olukordi, mis ei võimalda meile vajaminevat aega ning nõuavad kiiret reageerimist ja kaugelevaatamist.
Nüüd on selge, et Vahemere piirkonna ja eriti Liibüa küsimuste osas ei ole meil piisavalt nõudeid - peame veidi enam mõtlema ja tunnistama, et vahest tuleb meil toimunu mõistmiseks ning Vahemere piirkonna suhtes kooskõlastatud tegevuse rakendamiseks jõulisemalt tegutsema.
Tegelikult saavad kõik aru, et Liibüa puhul on oluline, kas kogu Euroopa Liit tegutseb ühiselt või võtavad meetmeid selleks valmis olevad riigid, nagu praegu. Ei, mu sõnum nõukogu ja komisjoni esindajatele on järgmine: me ei ole veel midagi saavutanud.
Nõukogu ei ole vastanud teatud küsimustele ning peab seda nüüd kiiresti tegema. Mõtlen, kas lisaks humanitaartegevusele me ka tegelikult teame, mida teha, kui resolutsiooni 1973 kohaldamisest ei piisa ja kui mõned riigid oma volitustest kaugemale lähevad.
Teiseks tahaksin kuulda nõukogu arvamust operatiivjuhtimise küsimuse kohta. NATO ütles meile, et täidab tehnilist rolli ega anna poliitilisi suuniseid. Kas arvame, et sellest piisab, kui me ei püüagi rääkida jõulisemal ja ühtsemal Euroopa Liidu häälel selle asemel, et lükata töö mõne teovalmis riigi kaela?
Käimasolevates operatsioonides ning suhetes Araabia Liiga ja Aafrika Liiduga on oluline vältida seda, et meie sekkumist nähtaks lõpuks halvas valguses kui tegevust, mis võib tuua kaasa ebakindlust ja ohtlikke muutusi. Kas me oleme sellele mõelnud? Võib-olla mitte täielikult - need küsimused ei vääri bürokraatlikke vastuseid, vaid asjakohast poliitilist reaktsiooni, millega tuleb algust teha homsel ülemkogu kohtumisel.
Olle Schmidt
(SV) Lugupeetud juhataja! Minu koduriigis eurot kritiseerivate inimeste sõnul näitab Kreeka ja Iirimaa olukord, et euro ei toimi. Nad ütlevad, et parem on euroalalt välja jääda. Nad eksivad.
Oma kümneaastase ajaloo jooksul on euroala loonud stabiilsuse, väikese inflatsiooni ja tegelikult miljoneid uusi töökohti. Alaline kriisimehhanism hakkab toimima absoluutselt viimase abinõuna, kui riik satub suurtesse majandusraskustesse.
Euro ei ole kriisi põhjus, nagu volinik tavaliselt üsna õigesti meenutab. Vastupidi - ühisraha on oluline osa lahendusest ning see on põhiküsimus ka Rootsi suguse riigi jaoks. Seepärast tunnen suurt kahetsust asjaolu pärast, et Rootsi parlamendi enamus ei poolda Rootsi ühinemist euroala paktiga. See vähendab minu koduriigi mõjuvõimu. Kui Rootsi soovib kuuluda ELi siseringi, nagu ta Rootsi parlamendi sõnul teeb, ei ole kasulik istuda koosolekuruumi ukse taga. Taani ning Taani valitsus ja parlament on euro poolt. See peaks olema võimalik ka Rootsis.
Georgios Toussas
(EL) Lugupeetud juhataja! Kreeka kommunistlik partei mõistab hukka uue ebaseadusliku imperialistliku sõja, mille on päästnud Liibüas valla Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Ühendkuningriik ja NATO.
Soov osutada humanitaarabi on häbiväärne silmakirjalikkus. Imperialistide tegelik eesmärk on Liibüa, Põhja-Aafrika ning kogu piirkonna nafta, maagaas ja rikkust tootvad ressursid. USA, NATO ja Euroopa Liidu imperialistlik agressioon süvendab ohte, millega kogu selle piirkonna elanikud kokku puutuvad. Uus pakt ja euroala majandusjuhtimine toob endaga kaasa massilise tööpuuduse ja vaesuse. Euroopa Liidu toetusmehhanism on riikide jaoks kontrollitud pankroti ja turvalise maksejõuetuse vahend, millega kaitsta rikaste kasu.
See on Ameerika Ühendriikide vaba maailm. See on demokraatlik ja vaba Euroopa Liit. Tõeline dilemma on järgmine: kas raskustesse satub rahvas või rikaste ülemvõim? Rahvas ei peaks maksma imperialistliku metsikuse ja kapitalistliku kriisi tagajärgede eest. Neid ei tuleks mõista püsivasse tööpuudusesse ja vaesusesse ning seepärast kutsume neid üles imperialistlikule sekkumisele vastu hakkama ning võitlema oma tänapäevaste õiguste eest ja teistsuguse majanduskasvu poole viiva tee eest, mis teeniks rohujuure tasandi huve, mitte monopolide kasumit.
Paulo Rangel
(PT) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin juhtida tähelepanu sellele, kuivõrd väärtuslikuks peab Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon ja eeskätt selle fraktsiooni portugallastest liikmed tulevast ülemkogu kohtumist, leitud lahendust - mis on ausalt öeldes parem kui oli oodatud - ning eelkõige tööd, mida tegid minu kolleegid Elmar Brok ja Roberto Gualtieri, kes koostasid kooskõlas komisjoni seisukohtadega Euroopa Parlamendi nimel raporti, milles tõid kõnealuse vahendi lähemale ühendusemeetodile ning hoidusid valitsustevahelisest lahendusest.
Ajal, mil Portugal elab läbi poliitilist kriisi, tahaksin ka öelda kõikidele oma kolleegidele Euroopa Parlamendis, et Portugali Sotsiaaldemokraatlik Partei, mis on osa Rahvaparteist, on valmis pärast valimisi riiki valitsema. Lisaks järgime valitsemise juures euroala kriteeriume, täidame seejuures kõik seatud eesmärgid ning tegeleme lisaks küsimustega, mida Portugali Sotsialistlik Partei 13 aasta jooksul teha ei suutnud. Kordan - 13 aasta jooksul.
Portugali sotsialistlik valitsus oli tähelepanuväärne viga. Kõike Portugalis toimuvat nägi Portugali Sotsiaaldemokraatlik Partei 2009. aasta valimise ajal ette. Võtsin tollasest kampaaniast osa ning me hoiatasime selle eest. Seepärast tahame nüüd öelda, et lubame Euroopa Liidule ning eeskätt meie euroala partneritele kindlalt, et täidame kõik kriteeriumid, mis on nõudlikud, ning sunnivad portugallasi ohvreid tooma. Viimaks ometi oleks aga valitsuses keegi, kes oleks usaldusväärne - erinevalt praegusest Portugali valitsusest, mis pidi esitama neli stabiilsus- ja kasvuprogrammi ning mis otsib pidevalt uusi lahendusi, suutmata anda turgudele usaldusväärseid vastuseid; anda vastuseid, mis teeniks Portugali ja Euroopa Liidu huve.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Edite Estrela
(PT) Lugupeetud juhataja! Arvestades, et Paulo Rangeli sõnul esitab järgmine Portugali valitsus samasugused kokkuhoiumeetmed ja võtab omale ülesandeks täita samasugused eesmärgid, mille üle Brüsseliga on läbi räägitud, tahaksin talt ainult küsida, kas tema arust ei ole lapsik ja mõtlematu kutsuda esile poliitilist kriisi; kas ta arvab, et Portugal maksab liiga kõrget hinda ning see nõuab Portugali rahvalt liiga palju ohvreid? Sellele küsimusele tahaksin ma vastust saada. Kas see ei ole mitte võimuiha, mis neid sellise hoiakuni viib?
Paulo Rangel
(PT) Lugupeetud juhataja! Vastan rõõmuga, kuigi ma ei tahtnud muuta Euroopa Parlamendi arutelu vaidluseks Portugali poliitika üle. Kui Edite Estrela õigupoolest Portugali poliitikat arutada soovib, on lahendus lihtne - meil peavad olema valimised, ta võib kandideerida Portugali parlamenti ning siis on tal võimalus vaielda opositsioonis Portugali Sotsiaaldemokraatliku Parteiga Portugali jaoks kavandatud poliitika üle.
Ütleksin lihtsalt järgmist: me ei saa enam taluda valitsust, mis on kahe aasta jooksul neli korda ebaõnnestunud. See on võimatu, jätkusuutmatu ning turud ei pea seda usaldusväärseks - Portugali Sotsialistlikust Parteist koosneva valitsuse puhul mingeid muid lahendusi ei ole.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Lugupeetud juhataja! Ma ei saa küsida seda Portugali parlamendis, nii et küsin seda otse teilt - miks ei toeta Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) Portugali rühm kõnealust olulist ettepanekut? Kogu euroala ja Euroopa Liit võivad edasilükatud otsuste pärast kriisi sattuda. Miks ei toeta te esitatud lahendusi siin ja praegu?
Paulo Rangel
(PT) Lugupeetud juhataja! Erinevalt paljudest Euroopa Liidu teiste liikmesriikide erakondadest, toetas Portugali Sotsiaaldemokraatlik Partei vastutustundlikult kõiki kokkuhoiupakette. Kui valitsus on suurejooneliselt läbi kukkunud - ning tal ei ole enam mingit vabandust, tal ei ole pärast kaht aastat mitte ühtegi tulemust ette näidata - ning turusituatsioon on endine, ei ole Portugali Sotsiaaldemokraatlikul Parteil muud võimalust kui olla lahenduse poolt. Lahendus on uued valimised, uus valitsus, uus usaldusväärsus Portugali, samuti Euroopa Liidu ja euroala vastu.
Simon Busuttil
(MT) Lugupeetud juhataja! Kaks nädalat tagasi võttis Euroopa Parlament vastu julge poliitilise resolutsiooni, milles kutsuti muu hulgas üles looma Liibüas lennukeelutsooni. Alles nädal aega tagasi, kui ÜRO Julgeolekunõukogu ei olnud veel resolutsiooni heaks kiitnud, toimus meil järjekordne istung, kus tundsime pigem meeleheidet, sest Benghazi langemine ning Liibüa demokraatia nimel toimuva revolutsiooni nurjumine oli paratamatu. Möödunud neljapäeval, päev hiljem, kiideti resolutsioon heaks ning selle rakendamisest on möödas neli päeva.
Lugupeetud juhataja! Minu arvates on oluline, et jätkaksime resolutsiooni rakendamist ning Liibüa rahva toetamist, kaitseksime liibüalasi samal ajal edasiste veresaunade eest ja aitaksime neil demokraatiale üle minna.
Peame lahendama ka kaks muud küsimust. Kõigepealt peame jätkuvalt osutama laiaulatuslikku humanitaarabi Liibüa rahvale ja põgenikele, kes pagevad Liibüast eeskätt Tuneesiasse ja Egiptusesse. Teiseks peame valmistuma võimalikuks põgenike väljavooluks Euroopa Liitu. Lõppude lõpuks ei vastuta selle eest vaid Vahemereäärsed ELi riigid, vaid me kõik.
Tunne Kelam
Lugupeetud juhataja! Täna anti Euroopa Rahvapartei koosolekuruumile ametlikult ühe Euroopa Liidu asutaja, Alcide de Gasperi nimi. Tema ajal lahendati kriise riigiülese käsitlusviisi abil, mille juures võeti esmajoones arvesse Euroopa ühiseid huvisid. Ta kuulus nende riigimeeste hulka, kes oli sündinud küll 19. sajandil, kuid kes suutis töötada välja idee 21. sajandi Euroopast.
Majandusliku kriisiolukorra muutmine vajab tänapäeval riigimehelikkust, mis ei oleks suunatud järgmistele valimistele ega keskenduks esmajoones riigi tasandi pääseteele, vaid mis pööraks tähelepanu ka järgmistele põlvkondadele ja kogu Euroopale. Euroopa Ülemkogu kohtumisega seoses tunnen heameelt stabiilsusmehhanismi uue versiooni üle ning euroala reformipaketi üle.
Teiseks loodan, et konkurentsivõime pakett osutub usaldusväärseks ning tõmbab ligi ka euroalast väljapoole jäävaid liikmeid. On oluline, et iga valitsus võtaks olulisi riiklikke kohustusi parandada meie konkurentsivõimet.
Kolmandaks valmistab mulle ühisturu osas muret asjaolu, et auahneid eesmärke on olulisel määral kärbitud ning ühisturu toimimise tulemuslikkus võib muutuda peaaegu ebaoluliseks. Seepärast peame uute sammude üle otsustamisel oma poliitilist tahet ja usaldusväärsust tõestama ning rakendama täielikult ellu Euroopa Liidu koostöö aluseks olevad neli vabadust - sealhulgas siseturu - ning kohaldama teenuste direktiivi täiel määral.
Wim van de Camp
(NL) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin väljendada Jaapani rahvale oma sügavat kaastunnet. Tean, et meil algab varsti Jaapani teemal arutelu, kuid loodan, et ka järgmiste päevade jooksul on nõukogu vastutulelik Jaapani palvete suhtes eriabi saamiseks. Räägime sageli arengumaadest, kuid praegu asub katastroofipiirkond väga arenenud riigis, kus võib sellegipoolest lisaabi vaja minna.
Minu teine teema on Liibüa. Ma ei usu, et ükski täna kuuldud soojadest sõnadest, ka mitte komisjoni sõnad, suudaks muuta tõsiasja, et Euroopa Liit ei ole Liibüas esindatud ning et praegu ei suuda ta teha isegi lõppu linnades valitsevale kriisiolukorrale või Gaddafi maavägede tegevusele.
Tahaksin avaldada tunnustust Prantsusmaa presidendile. Minu meelest tagas ta viimasel hetkel Euroopa Liidule tegeliku võimaluse NATOga koostöös midagi teha, kuid inimeste kannatused ei ole veel lõppenud ning meil oleks targem oma rolli suhtes tagasihoidlikuks jääda. Euroopa Liit oskab paremini osutada abi pärast kriisi, kui kriisi ajal, nagu ma olen juba mitu korda öelnud.
Lõpetuseks tahan käsitleda euroala pakti. Minu arvates oleme tõepoolest suuri edusamme teinud. José Manuel Barroso on nimetanud seda nurgakiviks, kuid minu arvates ei ole nurgakivi veel kindlalt paigas ja järgmistel kuudel peame me edasi liikuma. Seda me homme tõesti ei lahenda.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Nagu José Manuel Barroso, tahaksin ka mina keskenduda majandusolukorrale, eriti kuna minu koduriik on praegu ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi päästemehhanismi kasutaja. Meil on Iirimaal aga uus valitsus ja uus lootus. Oma kõige esimeses kõnes ütles meie peaminister, et tahab Euroopaga suhteid parandada, enda eest maksta ja oma osa anda ning just seda oleme võtnud kindlalt nõuks teha.
Selle saavutamiseks on meil vaja aga eeskätt kaht asja. Esiteks on nõutud intressimäär karm ning jätkusuutmatu. Tahaksime, et seda vähendataks vähemalt 1% kuni 2%. Teiseks on meil vaja ka pankadele jätkuvalt tagatud vahendeid, kuni nad suudavad jälle toimida. Meid ei ole vaja ettevõtte tulumaksu osas survestada ja eriti ei ole meil vaja loenguid sellistelt inimestelt nagu Nicolas Sarkozy, kelle jaoks 8,2% suurune tegelik intressimäär Prantsusmaal näib olevat mugav, samas kui meie tegelik intressimäär on 11,9%. Vahest peaks ta nägema palki omaenese silmas, enne kui ta pilgu üle Iiri mere heidab.
Milline on vastutasu? Esiteks võtame kodanike suureks valuks ja vaevaks vastu kokkuhoiupaketi. Teiseks kaalume vajaduse korral samasugust võlapakti, nagu on 2009. aastast saadik olnud Saksamaal. Kolmandaks mõtleme ka Euroopa sõltumatule fiskaalasutusele. Ka see on väga tähtis, sest sõltumatut riiklikku asutust ei ole minu arvates olemas.
Tahaksin paluda José Manuel Barroso sünnipäeval temal ja ta kolleegidel aidata sel ühel korral Iirimaal iseennast aidata ning me ei tule enam kunagi nõudma, et te meid ära päästaks.
Krzysztof Lisek
(PL) Lugupeetud juhataja! On kiiduväärt, et Euroopa Liidu juhid on viimastel nädalatel ja päevadel pühendanud nii palju aega Liibüas ja muudes Põhja-Aafrika riikides toimuvale. Olen kindel, et see annab meile võimaluse hoida ära tsiviilelanike veresauna ning olen ka kindel, et liibüalased kukutavad türanni ise.
Ei saa aga salata, et peame rääkima ka siseprobleemidest - probleemidest, mis on seotud Euroopa Liidu ja selle institutsioonide toimimisega; probleemidest, mis on seotud sisemise funktsioneerimise, ühise välispoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga. Arvamuste erinevus mitme Euroopa Liidu liikmesriigi vahel näitab, kui kaugel oleme eesmärgist saavutada tõeliselt ühine poliitika, mis oleks kooskõlas Lissaboni lepinguga.
See on proovikivi ka kogu rahvusvahelise üldsuse jaoks. On hea, et teeme koostööd Ameerika Ühendriikide ja teiste NATO liikmetega; on hea, et meil on dialoog Araabia Liiga ja Aafrika Liiduga; on hea, et oleme dialoogis Iisraeliga. Minu arvates tõi Hans-Gert Pöttering esile midagi väga olulist - sellel, mis toimub praegu Põhja-Aafrikas, mis toimub Liibüas ja Egiptuses, võivad olla väga tõsised tagajärjed ning et need tagajärjed võivad mõjutada ka rahuprotsessi tulevikku. Peaksime seda nõuannet meeles pidama ja sellele hoolikat tähelepanu pöörama.
Peaksime mõtlema ka kõnealuste riikide tulevikule ning demokraatia ja inimõiguste edendamisele, mitte tegema ainult tulekustutustööd; me peaksime mõtlema ka teistele, Euroopas asuvatele riikidele, kus sellised protsessid - pahaendelised protsessid - võivad ilmneda.
Michael Gahler
(DE) Lugupeetud juhataja! Oma kutses Euroopa Ülemkogu kohtumisele märkis Herman Van Rompuy, et alustame töölõunat Liibüas ja meie lõunapoolsetes naaberriikides aset leidvate sündmuste analüüsimisega. Loodan, et kellegi selle peale toit kurku kinni ei jää, vaid et saadame hoopis oma eesmärkide kohta selge ja ka ühise sõnumi kolonel Gaddafile ja Liibüa rahvale, kuid ka meie endi kodanikele, keda ärritab ühtsuse puudus vaatamata sellele, et diktaator võimu külge klammerdub.
On õige lisada teatud inimesed meie musta nimekirja ja külmutada Liibüa riikliku naftakompanii pangakontod. Oleksin aga tahtnud, et pigem EL kui NATO oleks pidanud meeles omaenda otsuseid võimete ja suutlikkuse osas ning oleks suutnud liikmesriikide merevägede rakendamise abil relvaembargo jõustada. Lõppude lõpuks on tegemist meie naabritega. Kui oleksime nii toiminud, oleksime hoidnud ära hiljutised Türgi ja NATOga seotud pinged ning kergendanud oma USA liitlaste koormat.
Nüüd loodan, et ELi humanitaarmissioonide planeerimises ei keskenduta üksnes sõjapõgenike vastuvõtmisele Liibüa piiri Egiptuse ja Tuneesia poolel, vaid et me hakkame aktiivselt humanitaarabi osutama ka nendes Liibüa osades, mis on juba kolonel Gaddafi mõjuvõimu alt vabastatud. Minu meelest on see vajalik, et näidata Tripolile selgelt meie kavatsusi.
Kreeka kommunistidest kolleegidele tahaksin öelda, et kuulsin just Moskvast, et Stalin on surnud. Uued juhtnöörid on poliitbüroost teele saadetud, kuid ilmselt ei ole te neid veel kätte saanud.
Cristian Dan Preda
(RO) Lugupeetud juhataja! Minu arvates oleme kõik Liibüas toimuva sekkumistegevuse lõppeesmärgi suhtes ühel nõul - teha täielikult lõpp vastuvõetamatutele vägivallaaktidele ja väärtegudele, mida Gaddafi režiim tsiviilelanike suhtes toime paneb.
Usun, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 lõige 8 pakub ümberlükkamatut õiguslikku alust, millega tagada kõigi vahendite abil just tsiviilelanike kaitseks kehtestatud lennukeelutsooni austamine. Tegelikult tahan meenutada, et enne resolutsiooni 1973 vastuvõtmist oli Euroopa Parlament üks esimesi rahvusvahelisi institutsioone, kes viimase täiskogu istungi ajal Strasbourgis niisuguse tsooni kehtestamist nõudis.
Euroopa Ülemkogu homme algava kohtumise taustal tundub mulle, et eduka sekkumise Liibüa sündmustesse tagab kaks olulist tegurit. Usun, et põhilisteks märksõnadeks peaksid olema koordineeritus ja selgus. Esmajoones räägin humanitaartegevuse küsimustega seotud Lissaboni lepingu vaimu järgivast ELi tasandi koordineerimisest. Koordineerimistööd tuleb teha ka NATOga - minu arvates peaks meie tegevus täiendama NATO meetmeid. Väga oluline on kooskõlastustöö Araabia Liigaga, sest oma tegevuseks Liibüas on meil tingimata vaja pidevat piirkondlikku toetust.
Peame oma kavatsuses lõpetada tsiviilelanike vastane vägivald olema otsustavad. Olukorra edukas lahendamine sõltub suurel määral meie sõnumi selgusest.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Lugupeetud juhataja, minister, volinikud! Värskeimad majandusandmed näitavad, et Euroopa Liit liigub kriisist välja. Järgmine ELi tippkohtumine võib seda protsessi veelgi kiirendada. Nädalavahetusel toimuv ülemkogu kohtumine võib tuua Euroopa Liidu poliitikas läbimurde ning tõsta Euroopa solidaarsuse uuele tasandile. Vastuvõtmiseks esitatud meetmepaketi oluline osa on makromajanduslik koordineerimistsükkel, nimelt Euroopa poolaasta, mille esimese etapi lõpetab eesistujariigi Ungari koostatud kokkuvõtlik aruanne. Aruanne on oluline ka seepärast, et annab meile võimaluse panna üldjoontes paika kriisijärgse konkurentsivõimelise Euroopa Liidu majanduspilt. Lisaks oli eesistujariigil Ungaril suur osa ka selles, et möödunud nädalal võeti vastu üldsuunised kuuest seadusandlikust ettepanekust koosneva paketi kohta ning tänu sellele võidakse alustada Euroopa Parlamendis ja ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Lugupeetud juhataja! Tunnustan eesistujariiki Ungarit viimastel nädalatel ülesnäidatud aktiivsuse eest. Tegemist on tõelise edulooga. Samal ajal aga tähendab see ka Euroopa Liidu edu. Kõik ettevalmistused on tehtud, et peatsel Euroopa Ülemkogu kohtumisel nädala teisel poolel jõutaks Euroopa Liidu uue majanduspoliitika raamistiku osas lõplikule kokkuleppele. Sellega võib kogu Euroopa integratsioon uude etappi astuda. Majanduse juhtimise uuendatud raamistikus on meie ja Euroopa Parlamendi vastutus väga suur, sest oleks väga hea võtta need kuus seadusandlikku ettepanekut vastu esimesel lugemisel. Viivituse korral võib kogu Euroopa kaotajaks jääda. Tunnustan Elmar Broki ja Roberto Gualtierit tänase raporti eest. Olen tänulik, et nõukogu oli paindlik ja Euroopa Parlament mitte ainult...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Pat the Cope Gallagher
(GA) Lugupeetud juhataja! Toetan jõupingutusi, mida Iiri valitsus teeb selleks, et Iirimaa jaoks ette nähtud ELi-Rahvusvahelise Valuutafondi programmi raames alandataks intressimäära. Euroopa Komisjon on andnud selgelt mõista, et on valmis intressimäära alandamist toetama ning eeldatavasti jõuavad 27 liikmesriiki kõnealuse küsimuse uuesti läbivaatamise osas üksmeelele.
Nii Iirimaa kui Euroopa Liidu huvides on tagada meie võla jätkusuutlikkus. On hädavajalik, et ELi finantsabimehhanismi hinnad oleksid taskukohased ja õiglased.
Palju on räägitud sellest, et mõned riigid ootavad intressimäära alandamise eest Iirimaalt vastutasuks järeleandmisi. Tundub, et Iirimaad survestatakse tõstma näiteks ettevõtete tulumaksu - mul ei ole aega käsitleda tegeliku maksumäära ja ettevõtte tulumaksu küsimust -
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Andrew Henry William Brons
Lugupeetud juhataja! Euroopa Ülemkogu võtab vastu otsuse stabiilsusmehhanismiga seoses aluslepingut muuta, kuid aitab väidetavalt riikidel euroalas püsida. Loomulikult on see määratud nurjumisele - mitte seepärast, et probleemi lahendamiseks puudub raha, vaid seepärast, et probleem on endeemiline. See on mehhanism, millega püütakse liikuda vastutuult.
Riigi vääringu välisväärtus peaks kajastama selle vääringu nõudlust ja pakkumist, mis peaks seega loomulikult kajastama nähtavat ja nähtamatut ekspordinõudlust ning nähtavat ja nähtamatut impordinõudlust ning kapitali liikumist.
Sama vääringu väärtus ei saa kajastada 17 eri riigi majanduslikke tingimusi. Me ei vaja mingil juhul mehhanismi, millega abil hoida suutmatuid riike euroalal; me vajame mehhanismi, et neid euroala käest päästa. Isegi neil riikidel, mis on olnud euroala edu tunnistajad, on parem jääda koos revalveeritud vääringuga euroalast välja.
Petru Constantin Luhan
(RO) Lugupeetud juhataja! Minu arvates on 24. ja 25. märtsil toimuvate Euroopa Ülemkogu arutelude raames ülioluline panna lõplikult paika usaldusväärne Euroopa Liidu majanduse juhtimiseks ette nähtud õigusaktide pakett.
Sellega seoses on ühtekuuluvuspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika Euroopa Liidu uue, 2013. aasta järgse eelarve üle peetavate läbirääkimiste raames prioriteetsed valdkonnad.
On väga tähtis hoida suur osa ELi 2013. aasta järgsest eelarvest ühtekuuluvuspoliitikale. See aitab tagada Euroopa Liidu kaugelevaatavate eesmärkide täitmise ja pakub piisavat toetust Euroopa Liidu 2020. aasta strateegia elluviimiseks.
Ühtekuuluvuspoliitika peab aga muutma investeeringud tulemuslikuks, eeskätt fondide strateegilise kavandamise, eesmärkide temaatilise fookustamise ja rakenduseeskirjade lihtsustamise teel.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! Kiitsime täna heaks Lissaboni lepingu muutmise, mis hõlbustab euro alalise stabiliseerimismehhanismi loomist. Näitasime üles solidaarsust, nõustudes aluslepingu muutmisega ja mõistes, et oleme majanduslikult ja rahanduslikult keerulises olukorras ja peame majandusliku koordineerimise ja järelevalve osas võtma väga konkreetseid meetmeid. Kõnealune mehhanism ja tagatisfond on ette nähtud ainult euroala liikmetele, euroalast väljapoole jäävad riigid jäetakse seevastu kõrvale. See kätkeb endas Euroopa Liidu killustumise ja ühendusemeetodi kõrvaleheitmise ohtu. Niisiis peab Euroopa Liit näitama üles suuremat solidaarsust ning osutama abi ka euroalast väljaspool olevatele riikidele, et nad pääseksid klubisse ja saaksid Euroopa Liidus tagasi kõik otsusetegemise õigused ja seepärast tahaksime kõrvaldada ajutise vastukäivuse ELi ühinemislepingus.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Lugupeetud juhataja, volinik! Tahaksin eelseisva ülemkogu kohtumisega seoses juhtida tähelepanu kahele küsimusele.
Esiteks on paljud meetmed oma loomult ebademokraatlikud. Liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi kui ainsate valitud organite roll nõrgeneb ja kesksete täitevorganite roll tugevneb. Ranged karistused ja nende automaatsus piirab liikmesriikide parlamentide võimu majanduspoliitikat mõjutada. Samamoodi suhtun negatiivselt tõsiasja, et komisjon koostab õigusakte makromajanduslike näitajate kohta ilma Euroopa Parlamendi osaluseta.
Teiseks annavad paljud soovitatud meetmed vastupidise tulemuse. Kuidas kavatseb komisjon taastada majanduskasvu ja tööhõive? Soovitate poliitikameetmeid, mis suruvad maha sisenõudluse ja mis tuginevad ekspordile. On peaaegu kindel, et niisugune meetmete kombinatsioon ei paku ELile kriisist pääseteed. Lugupeetud volinik! Ebademokraatlike ja piiravate poliitikameetmete asemel tahaksin...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Lugupeetud juhataja! Tänase päeva halb uudis oli see, et uute valimiste lootuses lükkasid Portugali konservatiivid arutletava meetmepaketi tagasi. Nii võib kogu euroala kriisi sattuda, sest viivitamine mõjuks praegu mürgina. Ka turud jälgivad, kas Euroopa Liit suudab otsuseid vastu võtta.
Lahenduste leidmine on väga oluline. Sellest saab ajalooline otsus, sest liigume praegu kauaaegsest koordineerimissüsteemist - mille raames vaid vähesed koordineerimist soovivad - üle juhtimisele, mis kujutab endast täiesti uut tüüpi ELi majandusjuhtimise korraldust ning see on hea. Kahetsusväärsel kombel rikkusid kogu projekti mainet Sarkozy ja Merkeli uusliberaalsed...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Olli Rehn
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Lubage mul esmalt tänada auväärt parlamendiliikmeid väga vastutustundliku arutelu eest järgmise nädala Euroopa Ülemkogu kohtumise teemal. Enne majandusküsimuste kommenteerimist tahaksin komisjoni nimel kommenteerida mõnda sõnavõttu Liibüa ja Jaapani kohta. Nagu te teate, ei kuulu julgeoleku ja kaitse valdkond komisjoni pädevusse, kuid me oleme koordineerinud Euroopa Liidu vastust kasvavale humanitaarkriisile Liibüa piiridel. Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1973 läbi viidud lennukeelutsooni sõjalised operatsioonid tõid kaasa uued asjaolud, mida tuleb võtta arvesse, et osutada nii piirialadel kui Liibüa sisealadel abivajajatele humanitaarabi tõhusal ja turvalisel viisil. See andis ka uut lootust, et süütute tsiviilelanike elusid säästetakse.
Kuigi Jaapani sündmustel ei ole Euroopa Liidu kodanike tervisele vahetuid tagajärgi, on oluline hinnata ELi tuumaohutuspoliitikat, hädaolukorra lahendamise plaane ja olemasolevaid ohutusmeetmeid. Komisjon kasutab kõiki olemasolevaid vahendeid, et jälgida tagajärgi, kaasaarvatud tagajärgi edaspidise ohutuse seisukohast. Minu meelest õpetab Jaapanis toimunu meile, et ohtudest võib saada tegelikkus; varem võimatuks peetut tuleb nüüd meie planeerimistöös arvesse võtta. Euroopa Liidu idee hinnata põhjalikult tuumarajatiste ohutust ja riske maksimeeriks tulemuslikkust Euroopa tasandil.
Enne lõppjärelduste tegemist on Jaapani õnnetuse kohta vaja täielikku analüüsi; hinnangus tuleks käsitleda kõige olulisemaid küsimusi nagu ohutuseeskirjad maavärinate korral ning avariitoiteallikas reaktori jahutamiseks.
Ka majanduspoliitika osas kajastas teie arutelu, kui palju on homsel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kaalul ning ma usun, et Euroopa Parlamendi saadetud sõnumeid kuuldakse ja kuulatakse kõikides Euroopa Liidu pealinnades. Võib ausalt öelda, et Euroopa Liit on pärast märtsikuud põhjalikult arenenud. Rahanduskriis, millest kujunes majandussurutis ja seejärel riigivõla- ja panganduskriisid, on sundinud Euroopa Liitu otsima uusi edasiviivaid lahendusi, kaaluma kõiki valikuvõimalusi ja tegema pikaajaliste tagajärgedega otsuseid.
Nagu ütles president Barroso oma avasõnas, vastame me probleemidele kõikehõlmava strateegiaga, mis toetub Euroopa Liidu tugevatele külgedele, väärtustele ja institutsioonidele. Just sedasorti katsumuste jaoks, millega ma praegu toime peame tulema, loodi kunagi Euroopa Liit - et suuta üheskoos tormidele vastu seista ja ühiste jõupingutustega kriisist tugevamana välja tulla.
Mitu kuud kestnud väga pikkade kõneluste tulemusena on lõpuks töötatud välja põhjaliku majanduspoliitilise vastuse elemendid, mille osas saavad Euroopa Liidu juhid homsel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku leppida ja omale kohustusi võtta. Liikmesriigid ja eriti euroala liikmesriigid taotlevad kõik väga kindlameelselt eelarve tõhustatud konsolideerimist ja majanduskasvu soodustavaid struktuurireforme. See on praegu kõnealuse strateegia edukuseks olulisim nurgakivi.
Teiseks on täidavad nii nõukogu kui Euroopa Parlament oma kohustust lõpetada suveks töö majanduse juhtimist käsitleva komisjoni õigusaktide paketiga. Majanduse tugevdatud juhtimine on tõepoolest meie põhjaliku vastuse nurgakivi.
Kolmandaks muudetakse 500 miljardi euro suuruse tegeliku laenuandmisvõimega Euroopa stabiilsusmehhanism toimivaks 2013. aasta juunist. Selle otsusega seame sisse piisava kontrollivõimega finantstoetusvahendi, et kõrvaldada kergeimadki kahtlused meie suutlikkuse suhtes tegutseda isegi kõige pingelisemas olukorras.
Komisjonil on Euroopa stabiilsusmehhanismi tegevuse juhtimises keskne roll ning kõnealuse vahendi ja ELi institutsioonide, kaasa arvatud loomulikult Euroopa Parlamendi vahelised sidemed pannakse kindlalt ja selgelt paika. Vajalikul ajal teeme ettepaneku võtta vastu määrus, mis tugineb aluslepingu artiklile 136, milles täpsustatakse vajalikud sammud poliitikaga seotud tingimuslikkuse määratlemiseks ja riikide järelevalveks ette nähtud ELi raamistikuga kooskõla tagamiseks.
Viimane, kuid mitte vähem tähtis - pangandussektori tervendamine tuleb lõpule viia, et tagada reaalmajandusele, ettevõtetele ja kodumajapidamistele kättesaadav krediit. Pankade stressitestide järgmine voor viiakse läbi lähikuude jooksul; nende tulemuste järgi viiakse ELi pangandussektoris läbi vajalik ümberstruktureerimine ja võimalik rekapitaliseerimine. Enne tulemuste avaldamist peavad kõik liikmesriigid tegema otsused ja esitama vajaduse korral strateegiad oma haavatavate institutsioonide võimaliku ümberstruktureerimise ja rekapitaliseerimise kohta.
On väga oluline mõista, et neid kaht probleemi tuleb lahendada samaaegselt; finantskorrektuure tuleb kiirendada, pangad ümber struktureerida ja vajaduse korral võimalikult kiiresti rekapitaliseerida. See on eeltingimus, mis peab olema täidetud, et taastada usaldus Euroopa majanduse vastu ning usaldust suurendada, muuta pangad vastupidavamaks ning tagada majanduskasvule laenupakkumise näol tugi.
Kui Euroopa Ülemkogu kinnitab oma täielikku pühendumist kriisi ületamiseks ette nähtud laiahaardelise majandusstrateegia kõikidele elementidele, suudab Euroopa Liit kavakohaselt sel 2011. aastal majanduslikule tõusulainele jõuda. See ei tähenda, et kõik on korras, veel vähem seda, et me saaksime istuda, käed rüpes. Kuid jah, see tähendab, et oleme valmis praegustele ja edaspidistele katsumustele vastu astuma ja tulevikus kriise ära hoidma.
Enikő Győri
ametis olev eesistuja. - (HU) Austatud juhataja, volinik, lugupeetud parlamendiliikmed! Kõigepealt tänan teid selle arutelu eest. Olen tänulik, et nii enamik teist siin istungisaalis kui ka arutelul sõnavõtjad tunnistasite vajadust nende kuue elemendi järele, mis on Euroopa Liidu ühine vastus majanduskriisile ja mille kohta riigipead või valitsusjuhid saavad loodetavasti langetada otsuse neljapäeval või reedel. Selle abil saame kriisi lõpetada ja panna aluse, tõkestamaks olulisel määral sarnaste kriiside esinemist. Olen vägagi nõus sõnavõtjatega, kelle sõnutsi ei olnud kriisis Euroopa Liit ise, vaid võlakriisi, võlaspiraali, sattus osa - oluline osa - liikmesriikidest. See on see, millele me peame lõpu tegema. See on meie kõigi, iga liikmesriigi kõige tähtsam ülesanne.
Me elame siiski ühtses liidus ning meil on ühine rahapoliitika ja ühisraha. Seetõttu on iga üksiku liikmesriigi võlakriis meie kõigi ühine probleem. Seepärast vajame ühiseid lahendusi. Alanud on põnev arutelu, mida peame minu arvates pidama nüüd, kui alustame ametlikke läbirääkimisi ka kuue majandusjuhtimist käsitleva seadusandliku ettepaneku üle. Tehakse vahet heal ja halval võlal. Kas on olemas sellist asja nagu hea võlg? See on väga põnev arutelu. Volinik kinnitab minu sõnu, sest käsitlesime seda Euroopa Ülemkogul ja nõukogu kahtles väga, kas on olemas sellist asja nagu hea võlg. Siingi ütles üks parlamendiliige, et väga paljudel juhtudel võib võlg, mis algselt oli hea, muutuda väga halvaks võlaks.
Peaksime jätkama seda arutelu, ent kui soovime lõplikult võlakriisist välja rabeleda, peame minu arvates otsima muid majanduse elavdamise ja majanduskasvu käivitamise võimalusi kui võlakoorma suurendamine. Ei tohiks teha suuri investeeringuid tulevaste põlvkondade arvelt. Seega on minu arvates samuti oluline öelda, nagu president Barroso juba mainis, et meil on olemas vahendid: ühtse turu edasiarendamine, endiselt olemasolevate takistuste kõrvaldamine ja Euroopa 2020. aasta strateegia.
Tahan paari sõnaga rääkida Portugali ja Iirimaa olukorrast. Me kõik teame, et seda arutatakse Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Mis puutub Portugali, siis soovin vaid juhtida tähelepanu, et Portugali väljakuulutatud meetmepakme võtsid riigipead ja valitsusjuhid 11. märtsil toimunud ELi tippkohtumisel rõõmuga vastu ning samuti tundis selle üle heameelt Euroopa Keskpanga president. Seega saatis see iseenesest turgudele positiivse sõnumi. Samas on väga oluline lisada, et iga tegevuskava on väärt üksnes nii palju, kui seda rakendatakse. Pealegi on väga oluline, et iga ettevõtmise taga oleks poliitiline kohustus ja selge toetus.
Iirimaa kohta tahan lihtsalt öelda, et Iirimaa uue valitsuse esindaja oli esmaspäeval üldasjade nõukogus väga koostöövalmis ning olen täiesti kindel, et ka Iirimaa probleemile leitakse lahendus Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Paljud inimesed on eelistanud ühenduse meetodit valitsustevahelisele meetodile, väites, et valitsusevahelisuse tõttu ebaõnnestus ka Lissaboni strateegia. Minu arvates oleme alates 4. veebruarist teinud märkimisväärseid edusamme. 4. veebruaril muretses suur hulk liikmesriike ja paljud Euroopa Parlamendi liikmed - kellega tollal vestlesin - selle pärast, kuhu suundume ja mis saaks Euroopa Liidust, kui me telliksime olulisi asju allhanke korras. Minu arvates on olukord kõvasti paranenud ja oleme naasnud ühenduse lähenemise juurde. Algusest peale on meie kui eesistujariigi ülesandeks olnud püüda aidata kaasa toimiva lahenduse leidmisele allhankijate ja nende vahel, kes soovivad jääda ühenduse raamistikku.
Ungari peaminister soovitas ja palus juba 4. veebruaril, et Euroopa Ülemkogu järeldustes viidataks ka tollase konkurentsivõime pakti rakendamisele vastavalt aluslepingutele. Mul on ülimalt hea meel öelda, et oleme kahtlemata naasnud ühenduse käsitlusviisi juurde. Euroopa Komisjonil - ühel meie kõige ühendusekesksemal asutusel - on oluline kohustus tegutseda kuuest elemendist koosneva majanduskriisi pakme kohaselt ning seetõttu on ka Euroopa Parlamendile tagatud juurdepääs teabele. Oleme seega maha käinud pika tee ja seda positiivses suunas. Samuti on avatud europakt ja liikmesriigid, nagu minu kodumaa, saavad soovi korral sellega ühineda. See ei ole kinnine klubi.
Lõpetuseks kordan viimase palvena oma soovi, et jätkaksime võimalikult konstruktiivset arutelu kuue majandusjuhtimist käsitleva seadusandliku ettepaneku pakme üle. Oleme selleks valmis ja tahan mainida, et püüdsime võtta arvesse parlamendiliikmete raporteid, mis olid valmis juba jaanuaris, mil nõukogu võttis oma seisukoha.
Liibüa ja Vahemere maade olukorrast. Sõda ja ebastabiilsus on selles piirkonnas ja Euroopa Liidus elavatele inimestele suurim võimalik tragöödia. Arvatavasti tsiteerin Mario Mauro sõnu, millega olen igati nõus. Meid ootab võimalus ja ülesanne selle kriisi tõttu tagada, et rohkem selliseid tragöödiaid Vahemere piirkonnas ei juhtu. Minu arvates võib õigustatult ja ausalt öelda, et Euroopa Parlament oli selle otsustamisel kiirem kui nõukogu. Lõpuks suutis koalitsioon viimasel minutil käivitada tegevuse, mille käigus õnnestus päästa väga paljude Banghāzī inimeste elud.
Küsimusele, kui ühtsed me oleme ja kui tõhus on Euroopa Liidu ühine välis- ja julgeolekupoliitika, vastan jällegi otsekoheselt. Me ei ole 100% ühtsed. Ent oleme suutnud kokku leppida paljudes asjades, mis olid viimasel ajal vajalikud. 11. märtsil peetud tippkohtumisel väitsid riigipead ja valitsusjuhid selgelt, et Gaddafi peab lahkuma, et suhted Banghāzī ajutise rahvusnõukoguga tuleks taastada ning et Liibüa ametivõime tuleb kutsuda üles lubama riiki humanitaarabi. Juba tollal otsustasime, et peame läbi vaatama oma suhted lõunanaabritega. Selle tingis demokraatlike muutuste algus.
Nõustusime juba siis sellega, et rahalist toetust tuleb suurendada sobivate tingimuste lisamise teel, kaubandussuhteid tuleb süvendada ning me peame soodustama piirkonna sotsiaalseid muutusi. Edasi peame liikuma valdkonnas, mis hõlmab turulepääsu, liikuvust ja raha. 21. märtsil kinnitasid välisministrid - ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkondade hoiulevõtjad - oma kohustust. Selleks ajaks oli kättesaadav ÜRO Julgeolekunõukogu 1973. aasta resolutsioon. Tundsime selle üle heameelt ja samuti võisime tunda heameelt Pariisi tippkohtumisel tehtud otsuste üle, mille rakendamisega tuleb pihta hakata. Otsustasime väga kärmelt sanktsioonide üle ja rõhutasime oma kohustust aidata tsiviilisikuid.
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika ei pruugi tõrgeteta toimida, kuid minu arvates on langetatud mõned väga olulised otsused, ehkki viimasel minutil. Tänan teid väga, proua juhataja.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ivo Belet
kirjalikult. - (NL) Sellekevadine tippkohtumine on kõikide eurooplaste jaoks väga oluline. Siin paneme aluse stabiilsele eurole ja majanduskoostöö põhjalikule tugevdamisele Euroopas. Praegu arutlusel olev europakt on õnneks palju tasakaalustatum kui algvariandid. Selles paktis on kesksel kohal sotsiaaldialoogi mudeli järgimine. Nii see peakski olema, sest see on meie Euroopa Reinimaa mudeli alus.
Nüüd on aeg teha järgmine oluline samm, sest Euroopa projekt ei saa piirduda vaid puhta, lihtsa finants-rahaprojektiga. Lõppkokkuvõttes oleks see kahjulik ja selle tagajärjel haihtuks rahva toetus Euroopale. Seega vajab Euroopa rohkem kui kunagi varem paeluvat, uut, tulevikku suunatud projekti, mis sisendaks inimestesse taas kord entusiasmi.
Me ei pea kaugelt otsima, sest ettepanekud on juba arutlusel. Eelkõige peame keskenduma piiriülestele investeeringutele taastuvenergiasse. See on võimalik ainult siis, kui teeme kättesaadavaks eurovõlakirjade võimaluse. See oleks turgutus meie majandusele, tööhõivele ja muidugi keskkonnale ning täielikult teostatav komisjoni 2050. aasta tegevuskava arvutuste põhjal. Lihtsalt hakake pihta.
Zita Gurmai
kirjalikult. - Peatselt toimuv nõukogu kohtumine on tõesti väga tähtis. Eesistuja Herman Van Rompuy märkis oma avalikus kutses, et "olulise sammuna uues Euroopa poolaasta raamistikus peaksime andma suuniseid liikmesriikide majanduspoliitikate jaoks, pidades silmas meie Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist". Me ei tohiks eirata seda päevakorrapunkti kui majanduspakme järel teisejärgulist. Kõik teavad, et Euroopa majanduskasvu seisukohalt on oluline tööhõive. Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgiks on tööhõive määr 75% 20-64aastaste meeste ja naiste seas. Teoreetiliselt teab igaüks, et seda 75% künnist ei saavutata ilma naiste ulatusliku osalemise ja olemasoluta tööturul.
Seetõttu palun nõukogult enne eelseisvat kohtumist kahte asja. Esiteks olla tööhõivesuuniste ja eriti naiste tööhõive suhtes nõudlik ja konkreetne. Teiseks palun teil kinnitada veel kord oma pühendumist Euroopa eesmärkidele ja suunistele, mis võimaldavad naistel tööturul ulatuslikult osaleda, eriti Barcelona eesmärkidele laste päevahoiu suhtes, mida meie teada ei ole ELis kaugeltki täidetud.
Cătălin Sorin Ivan
Minu arvates on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks hädavajalik teha kohe investeeringuid haridusse, teadustegevusse ja innovatsiooni kõikide liikmesriikide toel ning seeläbi reaalselt majandust elavdada. Euroopa kodanike esindajana avaldan toetust Francesca Balzani raportile. Olen nõus, et Euroopa Liit peab parandama oma rahalist seisu, et oleks võimalik konkureerida üleilmsel poliitilisel ja majanduslikul areenil ajal, mil praegused katsumused eeldavad rahvusvahelistelt osalejatelt suuremat konkurentsivõimet. Viimase tähtsa asjana tuleks tugeva majanduse saamiseks seada põhieesmärgiks tööhõive edendamine. Euroopa Liit vajab igas valdkonnas oskustööjõudu, inimesi, kellel on kohased teadmised ja suurem tootlikkus kõigis ELi sektorites.
Niki Tzavela
Paari järgmise päeva jooksul viib Euroopa Ülemkogu europakti lõpule. Pakti põhieesmärk on edendada konkurentsivõimet, mis toob kaasa tööhõive kasvu euroala riikides. Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks Euroopa tasandil teen ettepaneku lisada pakti Euroopa Liidu liikmesriikide maismaa- ja merepiiride ning majanduspiiride määramine ja kontroll. See kaitseb Euroopa töötlevat tööstust idapoolsetest tööjõumahukatest riikidest imporditud võltsitud toodete eest. Selle odavalt toodetud kauba import ei ole üksnes ebaseaduslik, vaid see katkestab ka turu nõuetekohase toimimise, vähendades seeläbi Euroopa ettevõtete kasumit. See aeglustab majanduskasvu ning vähendab Euroopa ettevõtete ja Euroopa kui terviku konkurentsivõimet. Kokkuvõttes vajame uusi stiimuleid, et Euroopa Liidu liikmesriigid saaksid laiendada majandusvööndeid. Vajame Euroopa tagatist kogu Euroopa majandusvööndi jaoks, mida ei sea kolmandad riigid kahtluse alla.
Angelika Werthmann
kirjalikult. - (DE) Sellist asja nagu hea või halb võlg pole olemas; riigivõla jätkuvat kasvu tuleb tõkestada. Kahjuks ei ole nõukogu stabiilsuse ja kasvu pakti täielikult rakendanud. Ent meie kodanikke ei saa koormata edasise struktuurikriisiga. Praeguse riigivõla probleemi saab lahendada üksnes range eelarvedistsipliini nõudmisega. Liikmesriikide vastu võetud kiirmenetluse läbiviimise kord tuleb tagasi lükata, ent nagu Roberto Gualtieri juba ütles, kui tahame välja käia omapoolse ettepaneku, siis peame keskenduma sisule. Tunneksin heameelt algatuse üle, mille kohaselt 143 Euroopa tuumaelektrijaama lülitataks kohe võrgust välja ja nende asemel kasutataks säästvaid energiaallikaid. Lühidalt tuumaenergiarajatiste eelseisvate vastupidavuskatsetuste kohta: kuna - nagu on korduvalt rõhutatud - tuumaelektrijaamade üksikasjalikud ohutuseeskirjad jäävad konkreetse liikmesriigi pädevusse, ei saa ma praegu läbirääkimiste varajasel etapil neid vastupidavuskatsetusi täielikult toetada. Võttes arvesse 1986. aastal Tšornobõli tuumareaktori juures kriisiolukorra simuleerimisel vallandunud sündmusi, jälgiksin selliseid katsetusi väga murelikult, välja arvatud siis, kui neid korraldab EL või samaväärne institutsioon ning ainult pärast üksikute reaktorite seisundi ja koormuse põhjalikku analüüsi.
Véronique Mathieu
Raportöör püüdis lisada peatükki "Jätkusuutlikkus ja vastutus ELi 2012. aasta eelarve keskmes" lõike Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutuste kohta.
Ühinen välja käidud põhiideega, et asutused annavad lisaväärtust ELi mitmesuguste valdkondade, nagu kutseõpe, keskkond, sisejulgeolek ja raudteevedu poliitikale. Ent ühinen ka ideega, et seoses eelarve jätkusuutlikkuse ja vastutusega võiks asutuste süsteemi täiustada.
Mõnikord asutuste ülesanded ja volitused tõesti kattuvad ning mõnel neist on suured tegevuskulud meie finants- ja eelarve-eeskirjadest tulenevate piirangute tõttu. Seega saaks detsentraliseeritud asutuste kulusid kärpida ühisteenuste - sealhulgas näiteks abistamine eelarveprotsessis ja hankemenetlustes ning juriidiline nõustamine - süsteemi kaudu.
Lõpetuseks püüdis Euroopa Parlament viimases heakskiidu andmise menetluses juhtida tähelepanu ka komisjoni ja Euroopa Parlamendi kontrollile detsentraliseeritud asutuste üle, mida, nagu kogemused on näidanud, tuleb tugevdada.
Marian-Jean Marinescu
Euroopa peab Jaapani tuumaavariidest õppust võtma ja kohustuma tagama tuumaohutuse kogu Euroopas. Energiaallikate jaotus kuulub endiselt liikmesriikide pädevusse. Ent tuumaohutus on määratletud Euroopa õigusaktides, mis tuleb üle vaadata, võttes arvesse komisjoni hiljuti esitatud tuumaelektrijaamade ohutuskatsetusi. Me ei tohi unustada, et EL sõltub väga suurel määral energiaimpordist ja liikmesriigid peavad leidma lahendused oma energiaallikate kindlustamiseks. EL vajab ühist energiapoliitikat, mis peab põhinema sellel, et tuleb leida ideaalne tasakaal taastuvenergia, tavapäraste energiaallikate uute tehnoloogiate ja tuumaenergia ohututes tingimustes tootmise vajaduse vahel. Liibüa puhul peab nõukogu lagedale tulema uue Euroopa lõunanaabrite vahelise partnerlusega. See partnerlus hõlmab tihedat poliitilist koostööd, mis tagab nende riikide ülemineku demokraatiale. Peale selle peab Euroopa Komisjon esitama võimalikult ruttu rändevoogudega toimetulemise kava, milles võetakse arvesse liikmesriikide solidaarsust ning tugevdatakse Frontexi tehnilist ja operatiivsuutlikkust. Ent see kava ei tohi vähendada ELi tähelepanu idapartnerlusele.
Czesław Adam Siekierski
Oleme just heaks kiitnud aluslepingu muudatused, mis võimaldavad euroalal kasutusele võtta alalise stabiilsusmehhanismi. Oleme saavutanud palju edu selles, et suudame väljendada selgelt oma toetust ühenduse meetodile kui peamisele koostöövormile kõnealuse mehhanismi raames. Euroopa Komisjoni keskne roll liikmesriikide finantsolukorra hindamisel on koostöö tuleviku heaks endeks, sest see kaitseb ebastabiilsuse eest, mis seda valitsustevahelise meetodi valimisel ohustaks. Loodame, et pärast aluslepingu muudatuse vastuvõtmist Euroopa Ülemkogu poolt ratifitseeritakse see edukalt liikmesriikides, mis võimaldab luua kavakohase alalise mehhanismi. Stabiilsusmehhanismi lisamine aluslepingusse on vaid üks euroala konkurentsivõime parandamiseks tehtud hiljutistest sammudest. Nõukogu kavatseb homsel kohtumisel heaks kiita ka europakti, mis võeti vastu euroala liikmesriikide 17. märtsi kohtumisel. Olen kindel, et riigipeadel ja valitsusjuhtidel õnnestub jõuda kokkuleppele ja see kava jõustub, mistõttu saab võimalikuks majanduskoostöö elavdamine sellistes valdkondades nagu tööhõive ja riigi rahandus. Heameelt tuleb tunda selle üle, et euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide algsetest hirmudest hoolimata on pakt avatud kõikidele sellega ühineda soovivatele liikmesriikidele. See tagab, vähemalt teatud määral, et mehhanism ei tekita kahe kiirusega Euroopat.
João Ferreira
Kõnealune Euroopa Ülemkogu toimub Portugali jaoks konkreetses kontekstis. Riigi majanduslik ja sotsiaalne kriis sööstab enneolematusse sügavikku Euroopa Liidu liikmete sissetallatud raja ja nende dikteeritud meetmete - regressiivse poliitika tugevdamine, töötajate ekspluateerimise suurendamine, uued ebavõrdsust suurendavad ühiskonnavaenulikud meetmed, tööpuuduse ja töökoha ebakindluse suurendamine ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurendamine - riigi tasandil kohaldamise tõttu. Sellega seoses esitab valitsus ELi survel ja aplausi saatel veel ühe - neljanda - eespool nimetatud kokkuhoiumeetmete pakme.
ELi pädevuste kataloogi eesmärk on selge: tõmmata Euroopa stabiilsusmehhanismi eeldatavate rakendamistingimustega veel üks uuskoloniaalne silmus majanduslikult nõrgemate riikide kaela ümber, rünnates nende suveräänsust. Kõike seda suurte majandus- ja finantshuvirühmade - eriti kataloogi riikide selliste huvirühmade - privileegide säilitamise ettekäändel, mida soodustavad mitmed ELi vahendid, näiteks stabiilsuse ja kasvu pakt, majandus- ja rahaliit ning euro. Sellega silmitsi olles andsid raskustes vaevlevad Portugali töötajad sellele vajaliku vastuse Portugalis laupäeval toimunud suurel rahvameeleavaldusel.