7. Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen: täytäntöönpanomenettely (
- Ennen äänestystä:
Jean Lambert
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän aluksi kaikkia kollegoita, jotka ovat osallistuneet tähän viiden viime vuoden aikana, sekä komissiota ja neuvostoa niiden työstä asetuksen täytäntöönpanossa.
Sosiaaliturvajärjestelmiä on sovitettu yhteen vuodesta 1971 lähtien - se ei ole uutta kuten jotkut luulivat viime kerralla kun keskustelimme asiasta - ja tästä asetuksesta keskustellaan rajatylittävän terveydenhuollon yhteydessä torstaiaamuna. Tämä on juuri se asetus, johon siinä viitataan, ja tämä on sen täytäntöönpanoa.
Uskomme saavuttaneemme huomattavaa edistystä ainakin sähköisten viestintävälineiden alalla, ja ne toivottavasti nopeuttavat prosessia kaikkien kansalaisten kohdalla, mutta me parlamentissa uskomme, että olemme lisänneet kansalaisten oikeuksia tässä prosessissa ja että heillä on nyt oikeus paljon enempään tietoon ainakin niiden tapauksessa, jotka on lähetetty tekemään työtä. Uskomme myös, että olemme saavuttaneet hienoista edistystä määräaikojen alalla - vaikka asia onkin jäsenvaltioiden päätettävissä.
Tämä on tärkeää: se tarkoittaa nyt sitä, että voimme antaa tarkistetun asetuksen ja toivottavasti se toimii nopeammin ja kaikkien kansalaisten eduksi. Kiitän vielä kerran kaikkia kollegoita, jotka ovat antaneet panoksensa tähän pitkään, vaikeaan mutta toivottavasti erittäin hyödylliseen tulokseen.
(Suosionosoituksia)


Giliavandenių žuvų išteklių valdymas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Rosos Miguélez Ramos Žuvininkystės komiteto vardu parengtas pranešimas dėl giliavandenių žuvų išteklių valdymo.
Struan Stevenson
Pone Pirmininke, prieš pradėdamas nagrinėti klausimą, norėčiau trumpai pasakyti, kad žemės ūkio ir žuvininkystės klausimai tiek Briuselyje, tiek ir Strasbūre nuolat nagrinėjami vėlu metu. Mūsų klausimai visuomet įtraukiami į vakarinius posėdžius.
Manau, kad tai neteisinga. Priėmus Lisabonos sutartį, abu komitetai (Žemės ūkio komitetas ir Žuvininkystės komitetas) turės teisę dalyvauti bendro sprendimo procedūroje. Tai reiškia, kad turėsime tokį patį statusą kaip ir kiti Parlamento komitetai. Šiuo metu popietės sesijose nagrinėjami Užsienio reikalų komiteto klausimai, o mes visuomet turime nagrinėti klausimus vėlai vakare, kai mūsų kolegos iš Užsienio reikalų komiteto, anksčiau pavakarieniavę, jau gali gultis miegoti.
Aš nemanau, kad tai teisinga ir kreipiuosi į jus, pone Pirmininke, prašydamas, kad Pirmininkų sueiga ir Parlamento prezidiumas išnagrinėtų visų Žuvininkystės komiteto narių vardu pateiktą skundą, kuriame mes nesutinkame su tokia praktika ir reikalaujame, kad šis klausimas būtų ateityje teisingai išspręstas. Kartais esame pasirengę kalbėti vėlai surengtuose debatuose, tačiau norėtume gauti žodį ir popiečio sesijose. Tikiuosi, kad jūs į tai atsižvelgsite.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, aš būtinai perduosiu šią pastabą Parlamento pirmininkui, bet norėčiau, kad jūs šį klausimą perduotumėte ir savo frakcijų pirmininkams ir pirmininkėms, kadangi jūs patys žinote, kad Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl darbotvarkės ir dėl pranešimų svarstymo eiliškumo. Aš pateiksiu informaciją savo pusei, o jūs pateikite savo.
Rosa Miguélez Ramos
, pranešėja. - (ES) Struanas Stevensonas saktiesą, nes mes visi pripažįstame, kad mūsų klausimai nagrinėjami iki vėlumos jau daugelį metų.
Manau, kad Komisija turėtų pradėti protestuoti. Aš raginu J. Borg ir Mariann Fischer Boel taip pat pareikšti protestą ir pareikalauti, kad diskusijos būtų surengtos tinkamesniu metu ne tik mūsų patogumui, bet ir tam, kad jie būtų lengviau prieinami visuomenei ir atitinkamiems sektoriams.
Vis dėlto šįvakar kalbame apie giliavandenių žuvų išteklius. Norėčiau jums priminti, kad ES žvejybos laivynas pradėjo gaudyti šias žuvis dešimtajame dešimtmetyje, kai pradėjo mažėti paviršinių žuvų ištekliai ir kai pradėjo nykti menkių ištekliai. Taip pat norėčiau priminti, kad Komisijos komunikate, su kuriuo susijęs mano pranešimas, nuostatų veiksmingumas vertinamas remiantis atitikties ir įgyvendinamumo principais.
Iš tikrųjų, kaip minėjau savo pranešime, pagrindinės kvotos valstybėms narėms buvo paskirstytos ir net padidintos prieš mums gaunant patikimos biologinės informacijos, t.y. vėlesnis paskirstymas vyko remiantis ne visiškai patikimais duomenimis. Dėl to kai kurios valstybės narės neišnaudojo joms skirtų kvotų, o kitos jas išnaudojo per kelis pirmus metų mėnesius.
Taip pat aišku, kad neišmanant šių vandenų geografinės struktūros ir nesant patikimų mokslinių duomenų, BLS ir kvotos nustatomi labai plačioms valdymo zonoms. Apribojimai buvo labai griežti ir netgi viršijo nuostatas, taikomas rūšims, įtrauktoms į išteklių atkūrimo programas.
Mes taip pat turime pripažinti, kad atitinkama klasifikacija nėra tobula, nes ji taikoma visų rūšių žuvims, sugaunamoms didesniame nei keturių šimtų metrų gylyje. Jis apibūdina platų spektrą žuvų, neturinčių bendrų biologinių, regioninių ar sandaros bruožų.
Norėčiau pasakyti, kad Komisija turėtų aiškiau apibrėžti, kurioms rūšims reikia apsaugos (jų esama daug), o kurias galima gaudyti vietoj paviršinių žuvų rūšių bei apibrėžti ilgalaikius tikslus žvejybos laivynui.
Be to, Komisija jau ne kartą buvo priversta išbraukti iš sąrašo kai kurias rūšis ir pripažinti, kad tuo atveju omenyje turėta tiktai sekliųjų vandenų žūklaviečių priegauda.
Mano nuomone, reikia, kad Komisija skubiai pašalintų skirtingoms rūšims taikomų sąlygų skirtumus, kurie nevisiškai pateisinami, ir per kuo trumpiausią laiką išaiškintų padėtį. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį, kad šioje žvejybos srityje buvo pasiekta pažanga ir kad bendrijos žvejybos laivynas jau taiko daug priemonių, kurių, deja, netaiko kiti, ES nepriklausančių šalių, žvejybos laivynai, gaudantys žuvį tuose pačiuose vandenyse.
Europos laivynas pastaraisiais metais sumažino savo žvejybos apimtis, sumažindamas BLS, apribodamas laivų talpą ir sukurdamas saugomų zonų.
Yra ir kitų klausimų. Pvz., dėl BLS ir kvotų sistemos tinkamumo šių išteklių žvejybai. Tai ypač sudėtingas klausimas, nes žvejojama mišriose žūklavietėse.
Kitu svarbiu klausimu gali tapti būtinybspręsti išmetimo problemą, geriau valdant išmetamų žuvų kiekius. O dėl žvejybos pastangos valdymo taikant laivų talpos ribojimą, Komisija pripažįsta, kad į laivų, kuriems reikalingi specialūs leidimai, skaičių įtraukus visus laivus, turinčius leidimus žvejoti atviroje jūroje (tarp jų gelminės žvejybos leidimus), kilo kontrolės problemų ir buvo be reikalo apribota prieiga prie kitų žūklaviečių. Šią padėtį taip pat reiktų ištaisyti.
Pagaliau, pone Pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad išklausysiu visų jūsų ir Komisijos pasisakymus ir pasakysiu baigiamąjį žodį.
Joe Borg
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau atsakyti S. Stevensonui ir R. Miguélez Ramos dėl darbotvarkės laiko. Noriu pabrėžti, kad Komisija visiškai gerbia Parlamento sudarytą darbotvarkę.
Norėčiau padėkoti R. Miguélez Ramos ir visiems Žuvininkystės komiteto nariams už visapusišką pranešimą.
ES - svarbi giliavandenių žuvų išteklių naudotoja. Šio sektoriaus veikloje aktyviausiai dalyvauja šios ES valstybės narės: Estija, Prancūzija, Airija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Portugalija ir Ispanija.
Ekonominir socialingiliavandenių žuvų žvejybos atviroje jūroje dugniniais įrankiais reikšmbendrijoje, lyginant su visu ES žvejybos sektoriumi, santykinai maža. Vis dėlto kai kuriuose valstybėse ir regionuose, pirmiausia Ispanijoje ir Portugalijoje, šiuo būdu vietos lygmeniu sugaunama didellaimikio dalis, išlaikoma daug darbo vietų ir sukuriama nemaža pridėtinvertė.
Giluminžvejyba buvo pradėta aštuntajame dešimtmetyje ir ėmėm ypač sparčiai plėstis nuo dešimtojo dešimtmečio dėl šių trijų faktorių: pirma, dėl ypač sumažėjusių žvejybos seklesniuose vandenyse galimybių, nes ten esantys žuvų ištekliai ėmnykti ir vadovaujantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija aštuntajame dešimtmetyje buvo išplėsta valstybių jurisdikcija, antra, dėl didelės kai kurių giliavandenių žuvų rūšių vertės, trečia, dėl žvejybos naujovių, suteikiančių galimybę žvejoti dar giliau.
Mūsų teisės aktuose, skirtuose giluminei žvejybai, bandoma apibrėžti konkrečius giliavandenių žuvų išteklių žvejybos reikalavimus ir sąlygas. Faktiškai pasiekta tam tikra pažanga, nes anksčiau ši sritis buvo visiškai nereglamentuojama.
Mūsų naujausi pasiūlymai dėl BLS nustatymo ir žvejybos pastangų apribojimo daugiausia rėmėsi moksliniais duomenimis, kurių gauname vis daugiau ir daugiau. Viena aišku - šių išteklių būklper pastaruosius metus pablogėjo. Reikėtų surinkti daugiau mokslinių duomenų apie jų kiekybę ir kokybę. Mūsų naujausiame pasiūlyme dėl duomenų rinkimo, kurį šiuo metu nagrinėja Taryba, į šiuos aspektus taip pat atsižvelgta. Be to, nuostata dėl giluminės žvejybos regionų žvalgymo bus įtraukta į valstybių narių įpareigojimų sąrašą. Be to, mūsų pasiūlyme dėl duomenų rinkimo sistemos diegimo bus reikalaujama rinkti papildomus biologinius mėginius.
Vis dėlto aišku, kad reikia pakartotinai apsvarstyti Giluminės žvejybos reglamente apibrėžtas taisykles. Mūsų komunikate pateikta jo trūkumų ir problemų keliančių klausimų analizė.
Mes tikimės, kad pradėsime pakartotinį reglamento svarstymą ir, pasitelkę vertingą jūsų pagalbą, apibrėšime konkrečius giliavandenių žuvų išteklių žvejybos reikalavimus ir sąlygas. Plataus masto visų suinteresuotųjų šalių konsultacijos turėtų būti surengtos 2009 m. Jų metu bus siekiama įvertinti galimybę griežtesnėms šios žvejybos srities taisyklėms įvesti.
Iš pranešėjos kalbos aišku, kad sprendžiame panašius klausimus ir uždavinius. Tikimės, kad glaudžiai bendradarbiausime, kad galėtume imtis skubių priemonių žuvų ištekliams apsaugoti.
Marios Matsakis
ENVI komiteto nuomonės referentas. - Pone Pirmininke, dėkoju pranešėjai už puikų darbą. Tinkamas giliavandenių žuvų išteklių valdymas - svarbiausia prielaida išteklių naudojimo tvarumui skatinti ir jūrų ekosistemų apsaugai užtikrinti.
Remdamasis šiais principais, ENVI parengir ryžtingai parėmatitinkamą nuomonę. Šioje nuomonėje buvo pateikta keletas pasiūlymų, kurie turėjo papildyti R. Ramos pranešimą ir padidinti jo veiksmingumą ir įgyvendinamumą. Joje (be kitų dalykų) buvo pabrėžta, kad reikia sumažinti bendras žvejybos kvotas, atsižvelgiant į atitinkamus mokslinius duomenis, be to, daug griežčiau laikytis Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos rekomendacijų. Taip pat buvo išreikštas susirūpinimas, kad neveiksmingai ir nepakankamai įgyvendinamos galiojančių teisės aktų nuostatos, visų pirma susijusios su valstybėse narėse taikomomis stebėsenos ir kontrolės procedūromis. Be to, buvo pabrėžta saugomų jūrų regionų tinklo sukūrimo, remiantis Natura 2000 sistema, nauda.
Be to, į nuomonę buvo įtraukta nuoroda, kad reikėtų parengti bendras gaires, dalytis patirtimi, tobulinti turimų technologijų naudojimą ir įtraukti į veiklą specialistus ir NVO, kad būtų galima tinkamiau įgyvendinti priemones nelegaliai žvejybai riboti ir nelegaliam laimikiui parduoti Europos rinkose. Taip pat buvo paminėta, jog reikėtų skatinti naudoti mažiau aplinkai kenkiančius žvejybos būdus, kurie padėtų išsaugoti biologinę įvairovę. Mano frakcija visiškai pritaria nuomonės rekomendacijomis papildytam pranešimui. Vis dėlto mes negalime pritarti trims daliniams pakeitimams, kurie, mūsų nuomone, prieštarauja siekiui patikimai ir veiksmingai apsaugoti mūsų ekologines sistemas.
Struan Stevenson
PPE-DE frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti R. Miguélez Ramos už puikų darbą rengiant pranešimą.
Giliavandenių žuvų išteklių moksliniai tyrimai dar nebaigti. Vis dėlto mes žinome, kad šios rūšys gyvena gelmėse, t.y. 400 - 2000 m gylyje ir netgi dar giliau. Mes žinome, kad jos lėtai subręsta. Kartais pasiekia brandą tik 25 metų. Be to, jos labai lėtai dauginasi. Mes žinome, kad šiose gelmėse gyvena milijonai rūšių, iš kurių tik keletas valgomos. Dėl to, mūsų žiniomis, giluminės žvejybos metu žvejai išmeta maždaug 55 proc. laimikio. Mes žinome, kad tokia giluminžvejyba, dažniausiai vyksta ypač jautriose jūros gelmių ekosistemose ir gali turėti siaubingų pasekmių šaltų vandenų koralams, jūrų dugno kalnams ir hidroterminėms srovėms. Dėl žvejybos dugniniais tralais turi būti atliktas griežtas visų pramonės sektorių, susijusių su gilumine žvejyba, poveikio aplinkai įvertinimas.
Taigi mums reikia griežtai kontroliuoti, kokių rūšių įrankiai naudojami giluminei žvejybai. Mes turime uždrausti žalingus įrankius. Turime užtikrinti, kad šios rūšies žvejyba būtų leista tik tuose regionuose, kuriuose ji iš tikrųjų nedarytų žalos. Mes turime užkirsti kelią tokiems įvykiams, kai tinklai plyšta ir dešimtmečiais dreifuoja naikindami žuvis. Kalbėdamas apie tai pripažįstu sėkmingą žvejybos amatą prie Portugalijos krantų ir aplink Azorų salas, kur žvejojama tvariu būdu. Aš pritariu tam, kad šio žvejybos laivyno nereikėtų perdėtai nuodugniai kontroliuoti.
Taigi mes nagrinėjame šį klausimą neturėdami tinkamos teisinės bazės, teturėdami skurdžią stebėsenos sistemą, mažai mokslo duomenų, nedaug žinių iš valstybių narių ir jausdami bendros patikimos informacijos stygių. Belieka tikėtis, kad šis pranešimas taps esminių teigiamų poslinkių prielaida.
Paulo Casaca
PSE frakcijos vardu. - (PT) Aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjai ir visiems kitiems asmenims, pvz., S. Stevensonui, padėjusiems rengti pranešimą, už puikų darbą. Svarbiausia norėčiau paraginti visus, kad būtų imtasi visų priemonių siekiant, kad dugninės žvejybos atveju nepasikartotų dramatiški įvykiai, kurie jau keletą dešimtmečių vyksta menkių ir kitų pelaginių rūšių žvejybos sektoriuje. Ypač svarbu, kad būtų taikomos atsargumo priemonės ir ekosistemų valdymo principai. Ypač svarbu išlaikyti žvejybos sektoriaus tvarumą.
Nors šio pranešimo 8 dalyje pateiktas pasiūlymas, mano nuomone, pateiktas siekiant gerų bendrų tikslų, tačiau jame apibrėžta nuostatos dėl žvejybos virš jūrų kalnų draudimo nebus įmanoma įgyvendinti aplink Azorų salas, nes visa giluminžvejyba vyksta virš jūrų kalnų. Dėl to mes negalime paremti dabartinės redakcijos. Mes, be abejo, balsuosime už Socialistų partijos pateiktą dalinį šios dalies pakeitimą. Vis dėlto manau, kad turime atsiminti, jog jūrų dugno ekosistemos labiau pažeidžiamos nei paviršiaus. Mes negalime kartoti praeities klaidų.
Kaip jau minėta, jūrų dugne gyvenančios rūšys daug daug lėčiau subręsta, o joms padarytą žalą daug sunkiau ištaisyti. Dėl to negalime elgtis taip, kaip elgėmės iki šiol. Dėl šios priežastis raginu Europos Komisiją skirti šiam klausimui kuo daugiau dėmesio.
Pedro Guerreiro
GUE/NGL frakcijos vardu. - (PT) mes dėkojame pranešėjai už atliktą darbą ir apskritai, išskyrus kelis klausimus, pritariame pranešimo turiniui. Kadangi pagrindinis mūsų tikslas - tvarus išteklių naudojimas, pritariame tam, kad į pranešimą įtrauktos šios nuostatos: dėl investicijų į žvejybos mokslinius tyrimus, pabrėžiant, jog šiems tyrimams turėtų būti skirta daugiau personalo ir finansinių išteklių; dėl tinkamų socialinių ir ekonominių priemonių, kuriomis būtų siekiama kompensuoti žvejams išlaidas, atsiradusias dėl to, kad sumažėjo žvejybos mastas, nes įgyvendinami išteklių atkūrimo planai, dėl žvejų dalyvavimo rengiant jūrų aplinkosaugos, išteklių valdymo ir išteklių atkūrimo priemones. Be to, kaip nurodyta anksčiau, mes pabrėžiame, jog reikia rasti skirtingų ir tinkamų sprendimų, skirtų atskiroms rūšims, atsižvelgiant į selektyvinius žvejybos įrankius, naudojamus kiekviename regione.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Pone Pirmininke, aš taip pat manau, kad yra daug priežasčių, dėl kurių reikėtų pritarti daliniams šio pranešimo pakeitimams. Be to, manau, kad pranešimas labai vertingas.
Kalbant apie čia diskutuotą klausimą dėl žvejybos daugiau nei 1000 m gelmėse, reikia pasakyti, kad Žvejybos komitetas kitame pranešime jau yra aiškiai pabrėžęs, kad šį klausimą reikia tiesiogiai susieti su ypatingu giluminių ekosistemų pažeidžiamumu. Deja, mūsų nagrinėjamame pranešime ši nuostata buvo daugumos atmesta.
Atrastos pažeidžiamos buveinės turės būti saugomos. Nesvarbu, ar jos bus 1000 m, 600 m ar 200 m gylyje ir nepriklausomai nuo to, ar jos atsidurs vienoje ar kitoje Briuselyje dirbtinai nubrėžtos ribos pusėje.
Šią doktriną naudoja ir FAO rengdama gaires dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos, kuriose gelmės aspektas nelaikomas kriterijumi dėl šių priežasčių: trūksta jį apibrėžiančių mokslinių duomenų, jis yra labai nepastovus, jis negarantuoja mažesniame gylyje esančių koralų ir jūrų dugno kalnų apsaugos, dėl jo iškart išnyktų žvejybos laivynai, kurie iki šiol dirbo be jokių problemų, pvz., paprastųjų siūlauodegių kalavijų žvejai prie Azorų salų arba juodųjų otų žvejai NAFO reguliuojamuose regionuose. Pateikiau tik du pavyzdžius.
Vis dėlto, reikšdami pritarimą daliniams pakeitimams, pageidautume, kad teisėkūros procesai būtų nuoseklesni, nes šiuo metu rengiame būsimus teisės aktus dėl nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą, kurių nuostatos bus taikomos visam bendrijos laivynui.
Nemanau, kad reikėtų kelti pavojų tam tikriems žvejybos laivynams priimant teisės aktus dėl nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą, kurių nuostatos galiausiai būtų nesuderinamos su bendrosiomis taisyklėmis, t.y. prieštarautų principui dėl tinkamesnių teisės aktų visuomenės labui rengimo.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
- (PL) Pone Pirmininke, atsižvelgiant į ypatingą žuvų išteklių ir jūrų ekosistemų prigimtį, giluminžvejyba - tai unikalaus mikroklimato mikropasaulis, kuris atskleidžia tiek vertingus žvejybos politikos aspektus, tiek ir jos trūkumus.
Įdomus R. Miguélez Ramos pranešimas ir jo sukeltos diskusijos išryškino keletą būdingų dalykų, pvz., pastangas, susidūrus su paslaptingomis gelmėmis, dar kartą pateisinti siekį išsaugoti nuoseklumą - nuoseklumą, kuris (norėčiau pridurti) turėtų suteikti reikiamo pastovumo bent jau pradėjus giliausių Europos vandens telkinių mokslo tyrimus, kurių sritis tampa vis platesnė. Klausantis parlamentinių diskusijų sunku nusikratyti įspūdžio, kad daugelis mokslo tyrimų centrų toliau naudoja schematiškus nuvalkiotus metodikos principus. Atrodo, apibrėžtos šios trys gylio zonos: iki 400 m; nuo 400 m iki 1000 m; ir per 1000 m. Atsirado netgi formalių sustabarėjusių žvejybos kriterijų taikymo gynėjų. Pvz., be jokio įtikinamo pagrindo tam tikra mitinreikšmsuteikta 1000 m viršijančioms gelmėms.
Aš už tai, kad būtų ieškoma kitų, daug veiksmingesnių konkretaus vandens telkinio žuvų išteklių būklės nustatymo būdų, atitinkančių konkretaus vandens telkinio ekosistemos sąlygas. Šių visapusiškų tyrimų rezultatai (o ne apytiksliai duomenys) turėtų sudaryti giluminės žvejybos, o ne vienos žvejybos rūšies, normų pagrindą. Kaip tik tinkamai patobulinti mokslo tyrimų būdai gali tapti prielaida sukurti patikimas sistemas, kurios būtų daug tikslesnės nei šiuo metu naudojamos informacijos mainų ir kontrolės sistemos, skirtos šiam svarbiam ir jautriam žvejybos segmentui.
Avril Doyle
Ačiū, pone Pirmininke. Norėčiau padėkoti R. Miguélez Ramos už labai gerą pranešimą.
Verta atsiminti, kad 70 proc. pasaulio paviršiaus dengia vandenynai. Daugiau nei 97 proc. mūsų planetos vandens yra vandenynuose. Vandenynai sudaro 99 proc. Žemės gyvenimo erdvės, o žuvis - pagrindinis žmonėms reikalingų baltymų šaltinis. 3.5 mlrd. žmonių priklausomi nuo žuvies, kaip nuo pirminio maisto šaltinio. Nepakenks prisiminti, kokie svarbūs šie debatai dėl žvejybos sektoriaus veiklos.
Mūsų pasaulinių žuvų išteklių tvarus valdymas turėtų tapti prioritetu. Mes turime nuolat analizuoti šio valdymo rezultatus. Pritariu Komisijos teiginiui, kad reikėtų parengti su ekosistema susietą giliavandenių žuvų išteklių valdymo sistemą. Tuo būdu galima būtų sparčiau įvesti įvairias programas ir priemones, užkertant kelią žalingiems žvejybos būdams. Dėl to nebereikėtų nustatyti pagal tarptautinius įstatymus saugomų jūrų teritorijų.
Giliavandenių žuvų išteklių valdymas taip pat turėtų būti paremtas ypač patikimais mokslo duomenimis, kuriais remiantis turėtų būti parengtos veiksmingos priegaudos valdymo ir duomenų rinkimo programos. Be to, prioritetiniu uždaviniu taip pat turi tapti mokslo tyrimai, susiję su vandenynų dugno ir jų gamtinių išteklių kartografavimu, ypač atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį.
Esu susirūpinusi dėl patikimų duomenų stokos, kuriais remiantis galima būtų atlikti giliavandenių žuvų išteklių būklės mokslinį įvertinimą. Mes būtinai turime įvesti nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą draudimą. Tuo būdu mokslininkams būtų sudaryta puiki galimybtiksliai ištirti sugaunamų žuvų rūšių įvairovę.
Nepakanka vien apriboti nepageidaujamos priegaudos išmetimą į jūrą, nes giluminžvejyba daro didelę įtaką priegaudos ir nepageidaujamos priegaudos kategorijoms priskiriamoms žuvų rūšims. Aš tikrai manau, kad diskusija dėl gelmės apibrėžimo yra beprasmė. Visiškai pritariu FAO, kurios nuomone tai nėra tinkamas matas arba kriterijus, nes nėra tinkamai pritaikomas giliavandenių žuvų išteklių tvariam valdymui apibrėžti.
Joe Borg
Komisijos narė. - Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti gerbiamiems nariams už pateiktas pastabas ir pasiūlymus, į kuriuos, be abejo, bus atsižvelgta pakartotinai svarstant atitinkamus teisės aktus kitais metais.
Dabar norėčiau panagrinėti kelias konkrečias pastabas. Pirma, ypač sunku pateikti apibrėžimą. Vis dėlto aš atkreipiau dėmesį į keletą pastabų šiuo klausimu. Mes turime mokytis naudoti su giliavandenėmis žuvimis susijusius duomenis, kuriuos pradėjome rinkti gana neseniai. Šiuo metu turime taikyti prevencines priemones, nes teturime skurdžių duomenų apie šias rūšis. Duomenų rinkimo reglamentas, be abejo, pagerins padėtį.
Pritariu tam, kad šios rūšys labiau pažeidžiamos ir kad dėl to turime ypač atsargiai ir apdairiai valdyti šiuos išteklius.
Dėl nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą: kaip jau sakiau šiuose rūmuose, tai klausimas, kurį mes nagrinėjame labai rimtai. Siekiame, kad nuostatos dėl nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą ribojimo būtų taikomos visiems žvejybos sektoriams.
Dėl dviejų dalinių pakeitimų: Komisija rengiasi pritarti 2 pakeitimui, kuriame apibrėžta nuostata dėl nepageidaujamos priegaudos išmetimo į jūrą ribojimo, o ne dėl visiško draudimo.
Dėl pirmo dalinio pakeitimo: Komisija mano, kad pirminiame tekste tinkamiau atsižvelgta į žvejybos ir jautrių buveinių apsaugą, nes jame apibrėžta nuostata, draudžianti žvejybą 1000 m viršijančioje gelmėje.
Vis dėlto šis apribojimas bus pakartotinai apsvarstytas ir, jei reikia, pakeistas po dvejų metų.
Rosa Miguélez Ramos
, pranešėja. - (ES) Pone Pirmininke, norėčiau pabrėžti, jog svarbu kokybės ir kiekio požiūriu skubiai pagerinti turimą informaciją apie įvairias žūklavietes, ypač susijusias su II priede išvardytomis rūšimis, ir sustiprinti tyrimams skiriamas žmogiškąsias bei finansines priemones. Šiuo požiūriu ekspertai vis dėlto pabrėžia, kad Tarptautinjūrų tyrimų taryba privalo nustatyti, kokius kiekvienos rūšies išteklius būtų galima taupiai naudoti.
O dėl draudžiamų zonų ar žvejybos sektorių, apie kuriuos patikimų duomenų nėra, tie patys ekspertai rekomenduoja iš naujo apibrėžti šias zonas, kurios turi tapti mažesnės, nes uždraudus žvejybą zonose, kurias būtų galima eksploatuoti, nelegalūs laivai praktiškai galėtų jose žvejoti visai nebaudžiami, nes, turint omenyje atitinkamų šalių rodomą nesuinteresuotumą, zonos ištekliams vertinti reikalingų duomenų gali dar labiau sumažėti.
Norėčiau priminti S. Stevensonui, kad 2 ir 3 pakeitimai tiksliai atitinka mūsų komiteto priimtas nuostatas, paremtas C. Schlyterio pranešimu dėl nepageidaujamos priegaudos mažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje politikos (nieko nepakeitus).
Žodis "draudimas" mane gąsdina. Draudimas gali sukelti painiavą arba net nuslopinti motyvaciją. Be abejo, tai gali smarkiai pakenkti mūsų žvejams, kurie šiuo metu atlieka savo darbą kiek įmanoma geriau. Geriausia būtų panaikinti draudimą ir jį vėl palaipsniui įvesti, kaip siūlo Komisija. Jei aš neklystu, kaip tik toks pasiūlymas buvo pateiktas. Dėl to prašyčiau rytoj pritarti pakeitimams. Dėkoju už dėmesį.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos..
Balsavimas vyks rytoj 11.00 val.
Pareiškimai raštu (142 straipsnis)
Marianne Mikko
raštu. - (ET) 20-as amžius susijęs su perversmu moksle ir technologijų pažanga, pasiekimai neįsivaizduojamu mastu praplėtžmogaus žinias apie gamtą. 1969 m amerikietis Neilas Armstrongas tapo pirmuoju žmogumi, pabuvusiu Mėnulyje, 1977 m paleistas erdvėlaivis "Voyager" išskrido už Saulės sistemos ribų. Tai reiškia, kad astronomai galės nagrinėti ne tik su mūsų galaktika, bet ir su visa matoma visatos dalimi susijusius klausimus.
Palyginti su dėmesiu kosmoso užkariavimui, vandenynų gelmėms, kurios tesiekia keletą kilometrų, buvo skirta mažai dėmesio.
Teisės aktai, reglamentuojantys prekybą giliavandenėmis žuvimis, turėtų būti nuodugniai pakartotinai apsvarstyti. Pritariu pranešėjai, kad turime nedelsdami skirti daugiau žmonių ir finansinių išteklių atitinkamiems mokslo tyrimams.
Ypač svarbu apibrėžti giluminę žvejybą. Šiuo metu diskutuojama apie gylį ir žvejybos įrankius. Vis dėlto Europos Sąjungos valstybės narės turi nuspręsti, kokius apibrėžimus taikyti. Taip pat turėtų būti apibrėžta susitarimų svarba.
Norėčiau atkreipti dėmesį į pranešimo 8 dalį, kurioje uždrausta žvejoti dugniniais įrenginiais daugiau nei 1000 metrų gylyje. Kodėl turime įvesti su tam tikra gelme susijusius apribojimus? Komercinis šių žuvų išteklių naudojimas ir įpareigojimai išlaikyti biologinę pusiausvyrą turėtų būti pagrįsti regionų ypatybėmis ir tarptautiniais susitarimais. Jei su tam tikra gelme susietas žvejybos draudimas tam tikroje teritorijoje turi pagrindo, tuomet jį reikėtų taikyti ne tik dugniniams tralams, o visiems žvejybos įrankiams, kurie žvejybos metu liečia jūros dugną.
Mums reikalinga lanksti sistema valdyti žuvų išteklius ir diegti greitas atsakomąsias priemones. Noriu padėkoti pranešėjai už tai, kad ji atkreipdėmesį į galiojančių teisės aktų neveiksnumą.
Daciana Octavia Sârbu
raštu. - (RO) Dėl nuolatinio staigaus giliavandenių žuvų išteklių alinimo ir nepakankamų biologinės įvairovės jūros gelmių ekosistemose apsaugos priemonių, būtina nedelsiant imtis veiksmų giliavandenių žuvų išteklių apsaugai ir tvariam valdymui užtikrinti. Nors 2002 m. ir 2004 m. Tarptautinės jūrų tyrimų tarybos rekomendacijos ragino atkreipti dėmesį į faktą, kad daugumos rūšių populiacijų dydis nukrito žemiau biologinės saugos ribos, Europos Sąjunga nesumažino žvejybos tiek, kad būtų užtikrintas tvarus išteklių naudojimas.
Komisijos komunikate dėl giliavandenių žuvų išteklių valdymo pakartotinio svarstymo patvirtinta, kad dabartinis giliavandenių žuvų išteklių naudojimo lygis turėtų būti sumažintas ir kad dabar taikomos priemonės buvo netinkamai įgyvendintos, jei norėta gauti gerų rezultatų. Dėl šios priežasties, prieš priimant naujas išteklių valdymo priemones, turėtume nustatyti priežastis, dėl kurių neįgyvendintos dabartinės priemonės ir dėl kurių valstybės narės nesilaiko savo įsipareigojimų arba juos per vėlai įgyvendina.
Be to, ES turėtų imtis ryžtingų nuoseklių veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų įgyvendinama JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 61/105 dėl atviroje jūroje vykdomos giluminės ir dugninės žvejybos ir jautrių jūrų ekologinių sistemų apsaugos.


17. Acuerdo de Asociación Económica CE/Cariforum (
David Martin
ponente. - Señora Presidenta, soy consciente de cuanto aprecian sus Señorías sus almuerzos -o tal vez no sea así, no estoy seguro- pero solo les robaré dos minutos.
El lunes por la tarde celebramos un debate importante sobre la posibilidad de dar el visto bueno a Cariforum. La Comisión y el Consejo -y es importante que ambas instituciones asumieran estos compromisos- nos prometieron, en cuanto a la promesa de ayuda, que se ocuparían oportunamente de la calidad de la ayuda. Nos aseguraron que no había nada en el AAE que afectara al acceso a los medicamentos de los países del Caribe. Nos aseguraron que la aplicación de la cláusula de nación más favorecida no afectaría en modo alguno al comercio Sur-Sur y que la revisión periódica quinquenal al finalizar la primera fase de este AAE sería una auténtica revisión que tendría en cuenta los objetivos de desarrollo.
Con estas promesas -y con la condición, por supuesto, de que constaran en las actas de este Parlamento y de que tanto el Consejo como la Comisión prometieran respetar y cumplir con estos compromisos- creo que hoy esta Cámara aprobará por amplia mayoría este AAE del Caribe.
Quisiera agradecer la valiosa colaboración que nos ha prestado la Comisaria Ashton, la flexibilidad que ha mostrado y su compromiso. Su presencia en la votación de hoy dice mucho a su favor. La votación estaba prevista para el martes. Sé que ha tenido que dejar de lado compromisos importantes para venir hoy aquí y que ha asumido compromisos vitales con este Parlamento. Quiero agradecer la colaboración de la Comisión y pedir que sus Señorías voten a favor de este informe.
Helmuth Markov
- (DE) Señora Presidenta, Señorías, este punto forma parte del orden del día. Me gustaría leer la carta que el Presidente Pöttering me envió como presidente de la Comisión de Comercio Internacional. No teman, no voy a leer toda la carta.
"La interpretación del artículo 47 del Reglamento de la Comisión de Asuntos Constitucionales al que usted se refiere fue anunciado en la sesión del Parlamento del día 18 de febrero de 2009 y, en vista de que no se presentaron objeciones, se consideró aprobado. [...] Las propuestas relativas a los dos AAE [es decir, los informes de David Martin y Erika Mann] fueron anunciadas formalmente y referidos a su comisión [es decir, la Comisión de Comercio Internacional] durante la reunión del 19 de febrero de 2009. En vista de la interpretación anterior, ya no es posible aplicar el artículo 47 del Reglamento en relación a esos dos procedimientos, ni a ningún otro procedimiento."
(DE) Por tanto, se ha eliminado toda referencia al artículo 47 de los documentos oficiales. Esto afecta a la portada del documento y al índice, a la página de opinión y a la página de procedimiento, la última página de la Comisión de Comercio Internacional. Me gustaría que constara en acta.
Presidenta
- Gracias, señor Markov. De hecho, tenía que informar a la Cámara de que se ha publicado una corrección de errores de este informe en todas las lenguas, en la que se elimina la referencia al artículo 47. Nos ocuparemos de lo que ha dicho usted. Como parece que están todos de acuerdo, podemos continuar.


Número de telefone de emergência europeu 112 (declaração escrita): ver Acta

Monica Frassoni
(IT) Senhor Presidente, Senhoras e Senhores Deputados, a realidade é que não posso citar artigo algum. Todavia, gostaria de lhe recordar que afirmou ontem que a União Europeia não deveria interferir no regime fiscal da Igreja. Disse também que o afirmava a título pessoal. Penso que o Presidente do Parlamento Europeu não se pronuncia a título pessoal sobre questões que se inserem nas competências da Comissão da União Europeia. Gostaria, por conseguinte, de dizer que considero as suas afirmações de ontem particularmente inadequadas, porque V. Exa. é também o meu Presidente, e sou de opinião que esta questão do regime fiscal da Igreja deve ser esclarecida à luz das regras europeias.
(Aplausos)
Presidente
Senhora Deputada Frassoni, posso dizer-lhe que não houve nada de dramático nisso. Numa entrevista à imprensa, perguntaram-me qual era a minha posição em relação a algumas das questões que a senhora deputada refere e, nessa entrevista, declarei que, antes de tomarmos quaisquer medidas a nível da União Europeia, devemos ter sempre devidamente em consideração o princípio da subsidiariedade. E foi só o que declarei a respeito desta questão.
(Aplausos)
Marco Cappato
(IT) Senhor Presidente, Senhoras e Senhores Deputados, peço que me desculpem por insistir neste ponto, mas remeto para o Regimento que lhe confere a representação desta Câmara e também para as regras sobre as relações entre as Instituições europeias.
Contrariamente ao que acabou de proferir, a questão é que está em curso um inquérito da Comissão Europeia, no âmbito do qual se solicitou ao Governo italiano informação sobre o risco de violação das regras da concorrência; isto diz respeito, não à subsidiariedade, mas às regras da União Europeia. O Senhor Presidente afirmou, textualmente, que deveríamos deixar isto às autoridades italianas, mas como pode fazer semelhante afirmação quando a investigação diz especificamente respeito a uma eventual violação do direito comunitário por parte das autoridades italianas? É aqui que reside a contradição das suas afirmações.
(Aplausos)
Presidente
Senhor Deputado Cappato, também discutimos outras questões que lhe interessam particularmente. Do que se trata aqui é de defender princípios gerais. Não discutimos quaisquer questões de pormenor. A minha recomendação seria a de não exacerbar a questão. Aliás, não haverá defensor do direito europeu mais determinado do que eu. Para mim, o direito europeu é sempre a referência. Gostaria, pois, que por agora o assunto ficasse por aqui.
Antonio Tajani
(IT) Senhor Presidente, Senhoras e Senhores Deputados, desejo apenas salientar que o Presidente do Parlamento, senhor deputado Pöettering, fez bem em dizer que se pronunciava a título pessoal. Desejo recordar ao senhor deputado Cappato que a União Europeia não tem competências em matéria de concorrência no que diz respeito aos serviços públicos.
Presidente
Obrigado, Senhor Deputado Antonio Tajani, mas queremos concluir este ponto para já.